72 N. WILLE, BIDRAG TIL ALGERNES PHYSIOLOGISKE ANATOMI. 



Jeg har fundet Silhypher i tre store Grupper, hos 1) Laminariaceer, 2) Fucaceer og 3) 

 Florideer, og tror at disse, om de end vise store Ligheder, dog böre omtales hver for sig ^). 



1. Silhypher hos Laminariaceer. 



KuTziNG, (Phyc. gener. T. 32, Fig. 3, 4) har givet Afbildninger af den anatomiske 

 Bygning hos Mncrocystis pyrifera, som neppe kunne lade nogen Tvivl om, at denne Plante 

 er i Besiddelse af Organer, som kunne sammenlignes med Phanerogamernes Silrör; vist- 

 nok ere ikke Porerne afbildede, men man ser tydeligt, hvorledes Protoplasmaet i rigeli- 

 gere Mängde er samlet ved Tvasrvaeggene, hvor Cellerne ogsaa ere betydeligti udvidede, 

 noget som jo ogsaa er ahnindeligt ved Phanerogamernes Sih'ör. De ere omgivne af en 

 Mnengde, ttet sammentrasngte Hypher, men disses Bygning er forlidet fremtrsedende til, at 

 man kan liave nogen begrundet Foinnodning om deres Funktion. Om dette Vsev anmser- 

 ker KuTziNG (Phyc. genei\ p. 348); »e, eine besondere aus Röhren und Markfasern gebil- 

 dete Schicht». Da Kutzings Afbildninger uagtet de ere udförte med smaa Forstörrelser 

 dog alligevel ere saavidt tydelige, var det paatageligt, at ingen Alge kunde vaere saa lempe- 

 1ig for Undersögelser över formodede Silrör som just Macrocystis. 



Hos denne er det ogsaa, som Dr H. Will har beskrevet disse eiendommelige Silhyphe- 

 dannelser. I denne Wills interessante Meddclelse (Zur. Anat. v. Macrocystis luxurians, s. 

 825) siges der: »An der Periferie des Hyphenstranges treten meist grosslumige langestreckte 

 Zellreihen (Fig. 7, u. 9 S), zuerst vereinzelt, dann dichtgedrängt, auf, deren Glieder durch 

 perforirte Querwände (Fig. 7, 8 u. 9 Sp) in offene Communication treten. Sie sind in 

 Radien angeordnet (bis zu acht auf einem), zwischen welchen sich das Hyphengewebe durch- 

 zieht. Im Querschnitt sind diese Zellen rundlich öder durch den gegenseitigen Druck 

 radialgestreckt, manchmal sogar fast rechteckig. Das Lumen der innersten Zellen dieses 

 Geweberinges ist immer kleiner als das der äusseren, doch sind auch in die äusseren 

 Schichten solche von kleinerem Durchmesser eingestreut. Jeder Quer- und Längsschnitt (Fig. 

 8, u. 9) giebt sofort dartiber Aufschluss, dass diese Zellreihen Siehröhren sind. Ungemein 

 klar und iibersichtlich liegt gewölinlich eine grössere Anzahl der grossen Siebplatten in dem 

 Prilparate. Die Siebporen der horizontal öder nur wenig geneigt liegenden Plätten sind sehr 

 gross, polygonal öder rundlich. Wo zwei Siebröhren sich seitlich beruhren, das Hyphenge- 

 webe also fehlt, treten auch auf den Verticahvänden Siebplatten auf, und hat es den Anschein, 

 als ob die Poren dieser Plätten immer kleiner wären (Fig. 8 Sp.')»- 



Det var hos Lami7iaria-Avter, som det lykkedes mig at findc Silhypher, för endnu 

 Wills Afhandlincf var udkommet os saaledes uafhfBno-icct af hans Undersö2;elser. Det var 

 ved Forsög över de forskjellige Vsevs Holdfasthed i Laminariernes Stipes, som jeg bragtes 

 paa den Tanke, at det indre Marvvajv maatte opfattes som et Ledningsvasv. 



Om man skjajrer över Stipes hos en Laminaria, da finder man inderst et noget ander- 

 ledes farvet Parti, der kan vasre na?sten rundt, men som oftest er uddraget noget i La?ngden 

 og i de fleste Tilfa;lder i Formen retter sig i nogen Grad efter selve Tva^rsnittet at Stipes 

 (Kjellman, Kainska algveg. T. I, Fig. 14 — 18; Foslie, Laminarien, T. I, Fig. 2, 9; T. II, Fig. 

 2, 7; T. III, Fig. 2, G, 10, 11, T. "iV, Fig. 2, 6; T. V, Fig. 3, 4; T. VII, Fig. 2, 3; T. VIII, 



') Hvad disse Undevsöjjolser ovcr Ijediiino-ssystemet aiig'aa, da eve de vig-tigste Punkter i Korthed refererede 

 den 19:de November 1884 i »botaniska sällskapet i Stockhohn» (Trykt i Botanisches Centralblatt. 1885 No 

 9, 10); ligesaa ev en kort Meddelelse senere piibliceret i »Bericlit d. deutscli. bot. Gesellseliaft. 1885 p. 29. 



