78 N. WILLE, BIDKAG TIL ALGERNES PHYSIOLOGISKE ANATOMI, 



såsom ett glesare nät öfverspiniiande plasman antog en i gult stötande färg, syntes det 

 mig mycket tydligt att det gidnande nätet innanför membranen stod i förbindelse med 

 det blånande utanför; från båda utgingo likasom blindändar, som möttes uti den stora 

 cellens relativt tjocka och slemmiga vägg.» 



Hvorledes disse »Interstitialceller» opstaa, har jeg ingen Förmening om; i nogle Til- 

 fqelder turde de maaske vaere opstaaede som Ledningshypherne hos Cho7'daria, iallefald er 

 dette Tilftiildet med de fleste, eller alle Exempler, som Kutzing (Phyc. genei-. p. 65) nipvner 

 paa »Intercellulargewebe», om han end selv forklarer det paa en anden Maade: »Ihre Ent- 

 stehung haben sie dem Schleim zu danken, der sich zunächst an den äussern Wänden 

 der ältern Zellen in den Intercellulargangen befindet. Schon nach den allgemeinen physi- 

 kalischen Gezetzen muss der fliissige Schleim iin Intercellularräume zusammenfliessen, wenn 

 die Gelinzellen einander näher riicken. Es bedarf daher nur des Erhärtens des Schleimes, 

 um eine neue Gelinzelle zu bilden. So werden nach und nach alle Höhlen zu Zellen und 

 dadurch das Parenchym dichter und fester, wenn auch aus ungleichen Zellen gebildet.» 



Dette Vaävsystem inaa nu vtere opstaaet paa hvilken Maade som helst, Udviklings- 

 historien har ikke nogen Betydning for dets physiologiske Funktion, som neppe kan be- 

 tvivles er den, at va3re Ledningsceller. 



