82 N. WILLE, BIDRAG TIL ALGERNES PHYSIOLOGISKE ANATOMI. 



VI. Hos nogle Alger forekomme en Slags »Ränker», som gribe fat i og snoe sig spiral- 

 formigt omkring andre na3i'staaende Alger, som de saaledes hsenge fast i. F. Ex. 

 Cystoclonium purpurascens P cirrhosa. 

 VII. De vegetative Dele kunne va^re sammenviklede til et Filtv£ev. F. Ex. Ectocarpus 

 tomentosus. 



Da disse na?vnte mekaniske Hjadpemidler maa antages at vtere fremkomne for at 

 beskytte Algerne mod Bölgernes Indvirkning, bör man ogsaa kunne vente, at de mangle 

 hos mange af de Alger, som ikke ere udsatte for nogen dragende Kraft. Saa er ogsaa 

 Tilfffildet, mekaniske Va3v eller andre Hja^lpemidler mangle, om Algerne. 

 I. Voxe i stillestaaende Vand, F. Ex. de fieste Fserskvandsalger. 

 II. Voxe beskyttede af andre Alger. F. Ex. Ascophyllum bulbosum. 

 III. Voxe forenede til Puder eller Tuver. F. Ex. Ralf sia deusta. 

 W . Ere omgivne af et Slimhylle, som nedsastter Friktionen mellem Vandet og Algen til 



et Minimum. F. Ex. Nemalion multifiduni. 

 Y. Har en krybende Stamine, som er befsestet med Hapterer. F. Ex. Lejolisea medi- 

 terranea. 



Assimilationssystemet* 



Hos de laveste Alger, som kun bestaa af en Celle eller en Cellerad, kan man ikke 

 tale om et sterskilt Assimilationssystem; thi hver Celle udföi^er der alle de Funktioner, 

 som ere nödvendige for Individets Liv, saaledes ogsaa Assimilationen, men om man kommer 

 op til de i vegetativt Henseende höiere uddannede Alger, da finder man ogsaa specielle 

 Cellelag, som ere sserligt rige paa Endokroin, og som fortrinsvis maa ansees at udföre den 

 for Planten saa viajtioe Funktion at danne de nödvendige Kulstofforbindelser. 



Hos Algerne kan man ikke opfatte Epiderinis som et eget Va^v, thi den er i Virke- 

 ligheden intet andet end Assimilationssystemets yderste Cellelag og afviger ikke fi'a dettes 

 övrige Celler ved andet end en noget större Rigdom paa Endokrom, som det er fordel- 

 agtigt for Assimilationen at anbringe saa långt ud som mueligt, naar dette kun ikke hindres 

 af andre Aarsager. 



Assimilationssystemets Celler kunne enten viere 1) isodiametriske, eller 2) strakte 

 parallelt med Organets Lajngdeaxe, eller 3) strakte lodret paa Organets La?ngdeaxe, og 

 have oftest temmeligt tynde Vjegge, eller ogsaa Porer for at lette Diffusionen, om Vseg- 

 gene ere tykkere. 



Om man vil opstille Typer af Assimilationssystemet, da bör man ogsaa tage Hensyn 

 til dets Förbindelse med Ledningssystemet, om et saadant er tilstede, og man faar da 

 ligesom hos Phanerogamerne tre Grupper: 1) Assimilationssystemet tjener selv som Led- 

 ningssystem, 2) der findes baade et Assimilations- og et Ledningssystem og 3) foruden 

 Assimilations- og Ledningssystem findes der endnu et Tilledningssystem, hvorigjennem 

 Hovedmassen af de producerede Stoffe föres fra de assimilerende til de egentligt ledende 

 Celler. 



