1) As... 



. . p . . 



.. 1 



: 0,6029 



: 0,6741 



?Sb.., 



<.fp|.. 



..1 



: 0,5918 



: 0,6808 



?Bi... 



..pf.. 



. 1 



: 0,5930 : 



; ? 



?Sb'). 



•*pf.. 



.1: 



: 0,5914: 



0,7070 



Ti 2 ).. 



.fp... 



. 1: 



: 0,5940: 



0,7059 



OM KRISTALLOGRAFISKA ISOMORFIN OCH DIMORFIN. 7 



Isomorfa med dessa oxider tyckas äfven följande organiska ämnen vara: 

 Bromchloraether . . C 4 -Q J BrO . . . 3poo . . . 1 : 2,0188 . . . 153°39'. . . Nicklés. 

 Chloraether C -Cl" O 3poo . . . 1 : 2,0331 . . . 153°49'. . . Nicklés. 



d) Rhombiska. Vida mindre tydlig är isomorfin af de till rhombiska systemet hörande 

 binära föreningar. Man skulle dock äfven bland dem kunna uppställa följande isomorfa 

 grupper: 



.121°5' 123°59'.... Mohs. 



.120°27'.... 124*15'.... Mohs. 

 , 120°40'. ... ? .... G. Rose. 

 120°36'. . . . 125" 16'. . . . (Millers Miner.). 

 120°43'. . . . 125" 13'. . . . (Millers Miner.). 

 Den rhombiska formen af Ä's är isomorf med Sb, och likaså äro de af Daubré 

 framställda rhombiska kristallerna af Sn isomorfa med Ti (Brookit). De invecklade coef- 

 ficienter, som här blifvit använda för kristallerna af S-b och Bi, hafva af Rammelsberg 

 blifvit föreslagna för att kunna hänföra kristallerna af Sb, Bi och As till närstående 

 grundformer. 



2) AgSb p . . . . 1 : 0,5773 : 0,6716 . . . 120°0'. . 



Sylvanit p.... 1 : 0,6112 : 0,6899 ... 121°26'. 



3) GuS }p. .... 1 : 0,5822 : 0,6468 . . . 120° 12'. 



(Ag, -Gu) S . . . . isomorf med föregående. 



4) FeS- pj... 1:0,5013: 1,1838... 116°38'. 



FeS + Fe A s . . p| . . . 1 .- 0,5070 : 1,1890 . . . 116°53'. 

 Fe §• + -Co As isomorf med föregående. 



G. Rose och Dana anse det vara tvifvel underkastadt, om markasiten (FeS-) och 

 mispickeln (FeS- + Fe As) äro isomorfa. Hufvudaxlarna i de grundformer, som män vanligen 

 antager för dessa mineralier, afvika äfven ganska mycket från hvarandra, men deremot är 

 överensstämmelsen emellan mispickelns p| och markasitens pf nästan fullständig. 



III. Den grupp af kristalliserade salter, h vilken erbjuder de flesta exempel så väl 

 på isomorfi som dimorfi, bildas utaf ämnen, i h vilka ett lika antal molekyler af syra och 

 bas äro förenade med hvarandra. Oaktadt ämnen af denna kemiska sammansättning an- 

 träffas kristalliserade i nästan alla kristallsystemer, och denna grupp således tyckes vara 

 fullkomligt polymorf, äro dock de medlemmar af densamma, hvilka höra till samma sy- 

 stem, merendels isomorfa. 



a) Reguliära. 



MnAl ; FeAl; MgÄl; GoÄl; ZnÄl; MnGr; Fe-Cr; ZnGr; MgGr; ZnFe; FeFe; 

 Co-Go; BaN; Sr&; PbS; Na-Cl; ÉBr; NaB-r; Ami; Cafi. 



') Dimorf. ') Trimorf. 



123°53'.. 



. (Millers Miner.), 



124° 3 6'.. 



. Miller. 



122° 54'. . 



. (Millers Miner.). 



139°49'.. 



. Hausmann. 



139"56. . 



. (Millers Miner.). 



