OM KRISTALLOGRAFISKA ISOMORFIN OCH DIMORFIN. 17 



2) K-Cy + Ni% + H ±p . . . 1 : 1,9465 : 2,3453 . . 72"5o'. . 151°44'. . 155°57'. . Rammelsb. 



K-Gy + Pd-Gy + H ±p . . . 1 : 1,1950 : 2.3487 . . 73"0'. . . 15P48'. . 156 r 0'. . . Rammelsb. 



3) CoGl + 6H ± p . . . 1 : 1,4787 : 1,8902 . . 57 n 41'. . 141°20'. . 147"57'. . Brooke. 



Ni -Cl + 6H ± p . . . 1 : 1,4677 : 1,8850 . . 57"30'. . 141"4'. . . 147°50'. . Marignac. 



4) 6Ba-Gy + 5Pt-€y + 22H. . ±p . . . 1 : 0,8698 : 0,4797 . . 75*53'. . 130"9'. . . 114"56'. . Schabus. 

 Ba£y + Cd% + 4H . . . . ±p . . . 1 : 0,8405 : 0,5128 . . 75' , 45•. . 12910'. . 116°26'. . Rammelsb. 



Dessa salters kristallogranska isomorfi tyckes visa, att det förras invecklade och 

 föga sannolika formel bör förenklas till Ba-Gy + Pt-Cy + 4H. 



5) 3K€y + ie-Gy' .... ± p .... 1 : 1,3410 : 0,8026 . . . 72"27'. . . 141"58'. . . 127"25'. . . Kopp. 



SK-Cy + Mn-Cy 1 ; 3K-Cy + -Co£y 3 ; 3K-Cy H-Gr-Cy 1 isomorfa med motsvarande jernsalt 



(Rammelsberg). Kalium-jerncyaniden kristalliserar enligt Schabus icke i monoklinoe- 

 driska, utan i rhombiska systemet, med a : b : c = 0,7732 : 1 : 0,6220. 



Genom en blick på de isomorfa grupper, som ofvanföre blifvit uppställda, finner 

 man, att man ingalunda på förhand om en gifven kemisk förening kan säga, i hvilket sy- 

 stem den kristalliserar, men att man deremot, om kristallsystemet är kändt, med största 

 sannolikhet kan bestämma, till h vilken isomorf grupp den hör. Talrika kristallografiskt 

 di- eller polymorfa, men kemiskt lika eller analogt sammansatta ämnen lemna exempel 

 härpå, t. ex.: 



Si reguliär; B tetragonal, isomorf med Sn. Zn hexagonal, isomorf med Cd; 

 Cd reguliär, isomorf med Zn. Fe Fe reguliär; MnMn hexagonal. KS och LiS hexago- 

 nala; CaW, PbW, PbMo tetragonala; KS, KCr, BaS, PbS rhombiska; PbCr mono- 

 klinoödrisk. Ca C, Fe C, Mg C hexagonala; Ca C, BaC, Sr C rhombiska; (BaCa)C mono- 

 klinoödrisk. BaS, PbS, Na-G], K&r reguliära; KN, NaN, Ag& hexagonala; Äg-Cl 

 tetragonal; KN, AgN, KS- rhombiska; K -Cl monoklinoödrisk. 



Den redan längesedan framkastade åsigten, att en och samma kemiska förening kan 

 kristallisera i hvilket kristallsystem som helst, öfverensstämmer fullkomligt med erfaren- 

 heten, om den utvidgas så: kemiska föreningar af en gifven stökiometrisk byggnad kunna 

 kristallisera i hvilket kristallsystem som helst. Tvenne kemiskt isomorfa ämnen tyckas der- 

 emot, då de kristallisera i samma kristallsystem, oftast äfven vara kristallografiskt iso- 

 morfa. Ofvanstående sammanställning af isomorfa grupper visar dessutom, att kristall- 

 gestalten är oberoende af syrans och sannolikt äfven basens stökiometriska sammansättning, 

 så att t. ex. Ca C är isomorf med KN, BaMn med NaS o. s. v. 



I allmänhet äro tvenne kristallografiskt dimorfa och kemiskt isomorfa ämnen inga- 

 lunda så oberoende af hvarandra i kristallografiskt hänseende, som man vanligen förut- 

 sätter. Lemnar man t. ex. vid de hexagonala, enbasiska salterna tvenne emot hvarandra 

 stående ytpar af hexafden bort, så erhåller man en rhombisk oktaéder, h vilken alldeles 

 öfverensstämmer med motsvarande rhombiska salters sp. Detta finner man genast vid en 

 jemförelse af axelförhållandena hos denna sistnämnda form och hos den ifrån hexaédern 

 uppkomna rhomb-oktaedern , t. ex. 



K. Vet. Akdd. Halldi. B. 2. N:o 0. 3 



