ANALYSER AF ATMOSFERISK LUFT I STOCKHOLM. 9 



Dessa 2:ne försök instämma med hvarandra så nära, eller i ena fallet med en skil- 

 nad af 0,07 vol. pro 10000, och i det andra med 0,06 vol. pro 1000, att jag utan all fråga 

 mera måste tillskrifva denna öfverensstäinmelse en särdeles tillfällighet, än min egen nog- 

 grannhet. Jag hade i sjelfva verket väntat ett helt annat resultat, till följd af atmosferens 

 beskaffenhet för tillfället. Den var nemligen föga genomskinlig, så att på morgonen före- 

 mål pä några hundrade alnars afstånd med svårighet kunde urskiljas, och fortfor hela da- 

 gen att vara starkt mulen. Det var då troligt, att de uti densamma spridda små vatten- 

 blåsorna skulle absorbera dess kolsyra, samt att denna, sammanlagd med den fria diffun- 

 derade qvantiteten, skulle sedermera gifva en större vigt på vågen. Försöket förtjenar 

 mellertid omgöras när mycket stark dimma inträffar. Det skulle kanhända, i fall det 

 lyckas, gifva en förklaring öfver den stegrade växtligheten och den bjerta grönskan hos 

 vexterna på fuktiga ställen och i drifhus. 



Vid den förra kolsyrebestämningen hade jag försummat att till eudiometrisk analys 

 upptaga prof af samma luft, som genomströmmade apparaten. Vid den sednare infogade 

 jag några insamlingsrör, näst framföre det Liebigska svafvelsyreröret , hvilka vid försökets 

 slut afsmältes. Tvänne analyser deraf gåfvo: 



N:o 31. Atm. luft af d. 29 Mars O = 20,680 



»32. » » » O = 20,691 



och hvilka således icke skiljde sig från hvarandra med mera än 0,011 procent. 



Då nu 1 vol. kolsyra uppkommer för hvarje vol. genom förbränning försvunnen 

 syrgas, så, om man lägger det antagna, för öfrigt sannolikt ganska låga, medelvärdet af 

 0,05 procent kolsyra vare sig till den funna syrehalten i dessa båda sednare analyser, eller 

 till det medelvärde af syreralt, jag förut funnit i analyserna af luft. upptagen vid Hol- 

 ländaregatan, så fås i förra fallet en syrehalt i luften af 20,742 och i det sednare af 

 20,772, hvilket ännu med 0,212 eller 0,178 procent understiger det normala medelförhål- 

 landet. Ett så stort fel i analysen, som £ procent är omöjligt att begå. Jag tror fastmer, 

 att denna skilnad skulle till en del försvinna, om man kunde taga i betraktande den andel 

 af andra gaser, som förefinnas i atmosferen. Utan allt tvifvel måste der finnas något kol- 

 oxid, troligen äfven något kolväte af CH 1 samt kanhända fri vätgas. Olyckligtvis kunna 

 dessa ej hvarken qvalitatift eller qvantitatift bestämmas. Genom att låta silad och från 

 kolsyra och vatten befriad luft stryka öfver glödgande kopparoxid, kan man väl få kol- 

 syra och vatten, men hvilka gaser, som vid sin förbränning bildat dessa produkter, är omöj- 

 ligt att säga, då man ej känner deras ursprungliga volum. Jag har likväl tänkt ut ett 

 sätt, att, under förutsättning, att inga andra brännbara gaser, än de nämnda tre, före- 

 finnas i atmosferen, qvantitatift bestämma desamma. Men då de måste förefinnas i så 

 försvinnande små qvantiteter, att ofantliga volumer af luft måste användas, har det synts 

 mig vara bäst, att uppskjuta dermed, tilldess försöket kan göras under de mest gynnande 

 omständigheter, nemligen den varmaste årstiden under högsommaren. 



Utan all fråga betyder ett minus af till och med ett par hela procent i luftens 

 syrehalt, betraktadt endast och allenast såsom en blott minskning af detta ämne, föga i 

 sanitärt hänseende. Så mycket mindre kunna några ytterst små bråkdelar af en procent 

 vara af något inflytande. Sedd ur denna synpunkt är frågan helt och hållet utan vigt. 



2 



K. Vet. Akad. Handl. B. 2. N:o 9. 



