20 MAT.S WEIBULL, BENZOLS OCH TOLUOLH MONOSULFONFÖKENINGAR. 



ÖFvcrciisstäiiiinclseii lucllau de fuiiiui och beräknade värdciiu vid den först och sist 

 anförda vinkeln är tillfällig, dä endast skinnuerbikler kunnat användas a prismat. 



De optiska axlarne ligga i niakroplanparet. Pa c {001}, den enda yta der observa- 

 tioner kunna göras, framträder den andra bissektrisen. Axelvinkeln är här mycket stor. 



20. p-toluolsulfonsyrad siltVeroxid. 



AgOÖO,C, H.CH,. 



Krl)itaUiiij!<tem: inoiiof<i/ininetrl.'</d. 

 [■i =. 87°14VV a:h:r^ l.^oti : 1 : 2.53SH. 



^ id den koncentrerade \attenlösningens frivilliga afdunstiiing erliöll jag mer eller 

 mindre längsti'äckta taflor af stark glans. De reflektei'a i allmänhet ljuset skarpt; men 

 den starkast utbildade ytan är sällan plan, utan kupig. Saltet, som är betydligt svär- 

 lösligare i alkohol, Titfaller derur i tunna blad af samma form som \'v\ kristallisation ui'' 

 vatten. Det iii- ^■attenfritt. 



Observerade ytor: 

 Basplanet r {001}, 

 ( )rtoplanparet a {100}, 

 Ortodomerna /■{201} och — /•{20I} 

 Prismat ji {110}, 



Klinodomat (j {011}, samt tvänne icke närmare bestämbara pyramider (en positiv och en 

 negativ). 



Kristallerna som äro tafvelformiga efter r {001} l)li \anligen 6-sidiga, begränsade 

 af prisma och ortodomer, någon gäng fyrsidiga genom att de bada slagen af domer öfver- 

 väga. Prismat, klinodomat samt ortoplanparet visa skarpt speglande ytor, de öfriga äro 

 flutna; vinkelbestämningar på de bada pyramidei'na ha varierat ända till 5°. 



Fio-. 13. 





Vinklur. 



Funna. 



Jkriikniide. 



a : 



C = (100) : (001) 



87°20' 



87°14VV 



a : 



r-=(100):(201) 



15°38' 



15°36' 



a : 



—r - (100) : (201) 



167.1° (appr.) 



16° v; 



P- 



y.- (110): (110) 



110°7'" 



— 



T- 



^7 = (011): (011) 



136°48'^ 



-^ 



a : 



q =(100): (011) 



88°59'" 



— 



;■ : 



y. = (201):(110) 



56V.j° (appr.) 



56°31'. 



0[)tiska a.Klarnes plan sammanfaller med symmetriplanet. Pa (■{OOl}, efter hvilken 

 yta kristallerna ytterst lätt klyfvas, framträder endast den ena axeln, bildande mer än 

 30° mot normalen. Den andra bissektrisen, som synes i Schneiders polarisationsapparat, 

 är negativ. Den ^■erkliga dispersionen är ? > v. 



