> 



KONGL. b;V. V1<:T. AKAUEMIENS IIANDIJNGAK. BAND. 22. N:u 4. 21 



21. i»-t;oluolsulfonsjra(l biir.vl. (a) 



Ba(()S(A, r, II, ("H,),. 

 7u■^v^rt//.s_y*■ff';/i.• iiwnosijtnrnefrislf. 

 (i = ■? a:h: c = 0.613 : 1 : 'i. 



Dä eii \aTteiilosiiiui:' af ljar\'t.saltet iiek uFdimsta \\(\ \(f, erlinll ja,L:' dclla sall i luniia, 

 nästan rätvinkliga tafiur. Du ytter.st lina, lätt böjliga kristallerna Ijilda tut'\iga grupper. 



Formen bildas af: 

 Basplanet r {OUlj och 

 Pyrauiiden o {Ull; andra ytor äro ej observerade. 



Mätningarne äro till följd af kristallernas dåliga utlnldning endast a])proxin)ativt 

 riktiga. Sålunda \arierade pyramidvinkeln i sex de bästa kristallerna mellan .3U°oU' — 

 59°45' och vinkeln c : o i o kristaller frän 70°15' — 71°10'. 



Vinklar. Funiiii. 



f :._>--- (111): (111) 59°D2' 



r: -' = (001):(111) 70°43'. 



Kristallerna visa sin monosymmetriska form därigenom att utsläckningen är diagonal 

 ]iä ''{UOl}; axelplanet är normalt mot svmmetriplanet och bildar 15° mot normalen till r. 

 Axelvinkeln (i glas) xav omkring 102' ._,° och dubbelbrytningen (lör aiidi-a bissektrisen) 

 positiv; dispersionen horisontal, (> < *'. 



22. p-toluolsulfoiisyrad baryt. (10 



Ba (O SO, C, H, CHg), + 3 aq. 

 KristaUsi/stem : rombislct (dltr mo)iof<i/mmetrif:kt. 



Dä en lösning af ^/-bariumsaltet vid lag temperatur (omkr. ± O" C.) afdunstade, åt- 

 skilde sig ett h^ itt gelé, som under mikroskopet upplöser sig i en samling tina nålar. 

 Deras spetsar äro ej skarpt begränsade utan afsmalna småningom. Kristallerna släeka 

 ljuset parallelt med sin liingdriktning. 



Bariumsaltet är särdeles lätt lösligt i \ ätten. Vallin fann att 1 del salt löses i: 



4.82 delar vid + 12° 



4.78 » » + 1-5°. 



23. p-toluolsulfonsjracl kalk. 



Ca (( ) SO, L\ H, CH,), + 4 aq. 



Krlstallsi/vtein : iLvyin indrisli. 

 «-^8.5°32', /y--- 94°;r, ;' -^ 8.i°24' ,'. A =- 8.5°.-.o', 7i = 93°43', C =- 8.3°42'. u ■ h ■ r --- O-W : 1 : 0.8.33. 



Detta salt, som är lättlösligt i vatten, kristalliserar särdeles väl i sneda prismor. 

 Det innehåller enligt Vallins analyser 4 mol. kristallvatten. I vanlig luft häller sig saltet 



