KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 22. N:0 4. 27 



29. p-toluolsulfonsyrad magnesia-kadniiunioxid. 



(Jä|)(0S0,C„H,CHa + 6aq. 



Kristallsystem: mono symmetriskt. 

 Konstantei'na såsom Mg-saltets. 



För att afgöra om magnesium- och kadmiumsaltet äi-o isomorfa löstes båda saltei-na 

 i vatten i lika molekylföi-hällande. Därvid afsatle sig, vid fyra upprepade kristallisationer, 

 i botten på kärlet kristaller af magnesiumsaltets form, efter kanterna orediga nålar. Ana- 

 lyserna af de tvänne första kristallisationerna visa att sammansättningen var 6.5 Mg + 1 

 Cd-salt i första och 6 Mg + 1 Cd-salt i andra kristallisationen. 



De verkstälda mätningarne gåfvo öfverensstämmande följande vinklar (A), jämförda 

 med Mg-saltets (B). 







A (Blandning). 



B (Mg-salt). 



a : 



q 



= 88°48' 



,88°58' 



q- 



1 



= 95°46' 



95°43' 



a : 



r 



= 49°36' 



49°40' 



a : 



— r 



=: 51°27' 



5i°30V; 



p: 



P 



= 152°9' 



152°9'. 



En till 20 % uppgående inblandning af Cd-saltet ändrar alltså icke magnesium- 

 saltets konstanter märkbart; att de bildade xxUerna ej voro Cd-haltigare beror på olikheten 

 i lösningsförhållanden, då Cd-saltet är flere gånger lättlösligare än Mg-saltet. Först efter 

 en ^ärde omkristallisering, och då de hvarje gång utskilda kristallerna af Mg-saltets form 

 utplockats, erhöUos ock långa, plattade nålar af nästan fullkomligt rent Cd-salt. 



30. p-toluolsulfouklorid. 



CH3 C^H, SO, Cl. 



Kristallsystem : asymmetriskt. 

 a = 97°24' [i = 117°6' y = 84°28' a:h:c = 0.7682 : 1 : l.ino. 



j)-kloriden är, som bekant, särdeles karakteristisk såsom fast, då däremot de båda 

 öfriga toluolsulfonkloriderna, liksom benzolsulfonsyrans, äro oljor. Då tillföljd häraf inga 

 jämförelser mellan de nämda kloridernas form kunna verkställas, har jag ej ansett behöfligt 

 anställa några mätningar af p-klorid; detta så mycket mer som en dylik undersökning, 

 verkstäld af D:r Köbig på Prof. Gboths laboratorium, helt nyss publicerats^). För full- 

 ständighetens skull anför jag här Köbigs uppgifter. 



Förhärskande ytor: 

 Pinakoiderna i {010}, a {100}, c {001}; samt dessutom: 

 p {110} och r {011}. 



>) af E. Otto i Ber. cL d. Ch. Ges. XIX. 1835. 



