KONGL. SV. VET. AKADEMIKNS HANDLINGAR. BANII. 22. N:0 4. 33 



vid kvista Uisation utom dessa iiålav sainlingai- af platttide pvisinev, som först afsatte sig-. 

 Dessa |)i'ismeT, som ej vid följande orakristallisering af iifdariie äter kunde erhållas, 

 anser Vallin uppkomma g'enom blysaltets söuderdelning af luftens kolsvra, de \'erkst;il(la 

 analyserna tala niVmligen för att ett surt salt föreligger. 



41. ui-toliiolsnlfoiisyrad blyoxid. (h). 



2Pb (() SO, C, H., CIIJ, + II O SO, C,; H, CH„ + 12 aq. 



Kristalhystem : romhisli? 



Detta salt har jag lika litet som föregående föreningar lyckats framställa i mätbara 

 kristaller. Det bildar 4-sidiga, som det synes, rätvinkliga 'prisraer' af {001} och {OlOj 

 afskurna af prismaytor af 70° till 80°. Optiska axelplanet är parallelt ined det bäst ut- 

 l)ildade planparet {001} och första bissektrisen, som är negativ, sammanfaller med uor- 

 malen till det andra planparet {010} (6-axeln). Genomgångar tydliga efter {001}, mindre 

 tydliga efter {010}. 



42. m-toluolsulfonsyrad magnesia. (a). 

 Mg (O SO, C„ H, GH3), + 8 aq. 



Kristallfsystem: monosi/mmetriskt. 

 fi = 69°17' a : b : c = 2.4804 : 1 : 1.970fl. 



Detta salt erhöll jag i glänsande prismatiska kristaller. Saltet, som är lättlösligt 

 både i vatten och alkohol, innehöll 8 inol. vatten. Det vittrar småningom i luften. 



Kristallerna, som vanligen äro särdeles väl utbildade och gifva goda bilder vid mät- 

 ningen, äro särdeles yt-rika; de vanligaste formerna äro: 



Basplanet c {001}, _ 



Ortodomerna — r {Toi} och — r'|201}. 



Prismat p {110}, 



Klinodomat 5' {011} samt 



Pyramiderna o {ill}, —o {111}, —o' {112}, —o'\ni\ och — «"'{311}; af dessa äro de tre 



sista pyramiderna sällsyntare och ytterligt små och den sistnäinda endast å en kristall 



obsei-verad. 



Kristallerna, som äro pinsmatiska efter p jllO}, ha denna }'ta fint streckad efter kom- 

 binationskanten mot c {001}. 



Juxtapositionstvillingar, som äro symmetriskt vuxna efter basplanet {001}, ganska 

 allmänna. 



Den tydligaste genomgången är eftei' samma yta, en otvdligare har jag observerat 

 efter — r {101}. 



Fig. 22. 



K. Sv, Vet. Akatl. Ilandl. D.ind, 32. N:o 4. '^ 



