46 MATS WEIBULL, BENZOLS OCH TOLUOLS MONOSULFONFÖHENINGAR. 



den beständigare zinkföreningen. Cd-saltet är emellertid vid \anlig teuip. sa obeständigt 

 att kristallerna, sä fort de upptagas, och innan de hunnit torkas, vittrat på ytan; om ett 

 par minuter äro de ogenomskinliga. Någon bestämning af denna förenings vattenhalt 

 liar jag ej kunnat verkstälki, men den kristallogratiska öfverensstämmelsen med zinksaltet 

 med 8 aq. bevisar att vattenhalten är densamma. 



Observerade ytor: 

 Basplanet c {001 j, 

 Klinoplan paret h {OIOJ, 

 Pyramiderna o {lllj och — o {IHj, 



Prismat j) {110} samt - 



Klinodomat q {011}. 



Mätningarne äro till följd af saltets obeständighet apjjroximativa. 

 Fiff. 32. 





Yiukliir. 





Kunna. 



BeriiknntU'. 



: 



o=(lll); 



;(lil) 



5r3'" 







'/ = 



'/-(Oll); 



: (011) 



83°8" 



— 



(■ : 



<'-(00l): 



:(111) 



47°38' 



— 



/;: 



c = (010) : 



(001) 



8y°56' 



(ai)pr.) !)0° 



c '. 



p = (001) ; 



:(110) 



75°'_>2' 



(appr.) 7 5° 43 Va 



c : 



—,,=(001): 



:(111) 



67°15' 



(appr.) 67°4r 



'/•• 



,^-(011): 



(111) 



38',° 



(appr.) 37°48'. 



Den optiska orienteringen är som hos ziiiksnltet. Axelvinkeln (i glas) är 39°6'. 

 Första bissektriseu är positiv och bildar 10° mot iiormalen till c- (OOl |. Dispersionen p < f. 



60. Cd [O SO2 (;, H, CHJ, + -1 a.|. (I,). 



Krif!talhy!<teia: monosj/iJuii('fri.'<Lf. 

 /)' = 88°33V; a:b:r^ l.vci : 1 : 2.5li. 

 Ur en lösning af n- (Vl-saltet erhåller man, da kristallisationen företages vid vanlig 

 ruuitemp., fyrsidiga monoklina taHoi' af denna sammansättning. Äfven ur alkohol afsätta 

 sig samma kristaller; saltet är särdeles lättlösligt i båda dessa lösningsmedel samt inne- 

 håller efter Vallins analys 2 mol. vatten. 



<.)bserverade ytor: 

 Basplanet c {001}, 



Ortodomerna r{101}, — /■ {101} och — /' {407} samt 

 Klinodomerna 1/ {011} och (/ {021}. 



Kristallerna bilda fyrsidiga tatlor efter c {001}, dessa äro \anligen utdragna i riktning 

 af a-axeln. Vinklarne äro ganska varierande emellan samma ytor, hvilket beror på anomal 

 utbildning af domerna, ty IjusreHexerna äro ofta goda. 



Fiff. 33. 



