KUNG1>. tSV. VET. AlvAlJEMlKNSMlANIJLlNGAK. BAND. 22. MJ(.) 4. 5o 



A.\cltörliallaii(k'iiu kuiiiiH v'] liiuipligfii jäiiiföras, da konstinitcnia endast utulLstäiidi^l 

 äro kiinda hos utgäugsiHinktcti, som blott har prismat och basplanet utbildadt. Aiimärk- 

 iiiiigsvärdt är euicllurtid att vissa yemensamma drag finnas ((var hos samtliga derivater, 

 sa att forhallandet mellan a- och /j-axeln häller sig omki-ing 1 vid den af mig valda, 

 naturligaste uppställningen; jag fann alltså, a : l> 



vid yy-amid 1 : 1.0035 

 « v/t-amid 1 : 1.o/j53 

 » ('-amid 1:1. 



Att en sådan jämförelse är berättigad liinier jag däri alt niimda amiders habitus, 

 trots kohesionsförhållandena afvika, hafva vissa gemensamma drag. 



Vinklarne mellan de vigtigaste och af mig till grundformer antagna ytorna äro: 



vid ^j-amitl: »i-iiinid ; u-ainid: 



(111): (111) 34°35' 49°13' 36°4' 



(111): (111) 43°40' 50°9V2' _ 36°4' 



(110) : (110) 86°15' 92°30' (beräknad ur prismat (210) : (210)) 90°. 



Vi öfvergä nu till de vattenfria alkalisalterna. De ammoniumsalter, som luidersökts 

 och hvilka alla bilda tafior efter basplanet (001 }, ha följande konstanter: 



System. a : I, : c. /J. 



B- Ammoniumsalt (N:o 4) romb. 

 p- » (N:o 19) romb. 



o- » (N:o 50) monos. 



Vid substitution i ^j-ställniiig har .systemet blifvit oberördt, sa ock i det närmaste 

 förhållandet a : b, mera märkbart är c-axeln ändrad. 



Utom basplanet hafva dessa xxller af likai-tade ytor endast makrodomat (lOlj; 

 dettas vinkel är öfver (001) 



hos bciizolsulfouföreuiiigcn: vid pura-sallet: 



127°32' ' 116°48'. 



Vid (j-stäilning är därimot såväl systemet (axelvinkel) som det enda kända axelför- 

 hållandet ändradt (nära fördubbladt); gemensamt med utgångspunkten för vår jämförelse 

 finnas här genomgångar {001}. 



Silfversalterna äro i och for sig icke tillräckligt kända för att några jämförelser af 

 dem skulle kunna dragas, dock är särdeles arunärkningsvärdt, dels att systemet är oför- 

 ändradt monosymmetriskt vid substitutionen i alla ställningarne, dels ock den likhet som 

 de undersökta p- och 7«-salterna ega sa väl i allmän habitus som i konstanter. 



Vi finna alltså: 



a : b : c. /?. 



/>-Ag-salt (N:o 20) monos. I.i32-.) : 1 : 2.5280 87°14' 

 m-Ag-salt (N:o 35) monos, l.iiss: 1 : 2.5',03 79°32'. 



Tyvärr har det icke varit möjligt framställa mätbara kristaller af de andra syrorna. 



0.y«2 ; 



: 1: 



; 1.942 



90° 



0.8929 : 



1 : 



1.5505 



90° 



1.7058 ; 



: 1 : 



: ? 



81°13'. 



