Ii 



.r. c. MOBRHG, OM LIAS I SYDÖSTRA SKÄNE. 



nivå med vägen, öfriga lager höja sig vid pass 25 cm. öfver densamma, med undantag af 

 lagren g och r, som ännu pa ett djup af 75 cm. under vägens yta ej ha funnits i full- 

 komligt fast klyft. 



2) Backen. 



Nästan omedelbart N om det ställe, der den här ofvan anftjrda profilen slutar, utgår 

 från vägen en grund nedsänkning i markens yta. Den fortsätter omkring 150 fot ostvarts 

 hän uppåt backsluttningen i samina rigtning som den, i h\ilk(!n ofvan uppräknade lagren 

 stryka. Denna nedsänkning är enligt utsago spår af en äldre numera igenfyld sandtägt, 

 som tydligen alltjemt fortgått längs ett mägtigare sandlager. På detta ställe, der ned- 

 sä7)kningeii upphör(de), verkstälde jag (vid mitt besök är 1883) en skärning, hvilken 

 lemnade följande profil. 



Ne c 



Rödalsberg d-^ 1883 

 <- 



■8,5 m- 



a krosstenslera. d rostbrnu sandsten med -växtfossil. 



h hvdt sand. e mindre skikt af gul 1. brun saud. 



c i lagei' ordnade körtlar af brungul sandsten. / grå skifferlera. 



II är mynningen till en mindre grotta, utgörande den forna sandtägtens ändpunkt. 



I den lilla grottans inre, hvarest endast syntes hvit sand, kunde lagrens ställning 

 särdeles väl iakttagas. Strykningen gick i N 52° V; stupningen var 60° mot NO. Oaktadt 

 det varit önskligt att upptaga profilen vinkelrätt mot strykningsrigtningen, lät sig sådant 

 ej göra, (Miär å stället växande gröda derigenom allt för mycket åverkats. Alldenstund 

 skärningen nu är tagen i N — S afviker den dock ej alltför mycket från vederbörlig rigtning; 

 likväl måste jag fästa uppmärksamheten dervid att profilen i dess nu\arande rigtning ej 

 anger lagrens verkliga mägtighet, utan endast deras relativa; för bedömande af den förras 

 storlek, torde vara tillräckligt att angifva, att mägtigheten af den rostbruna, växtförande 

 sandstenen (lagret d å profilen) är 86 cm. De i sistnämda lager inneslutna växterna 

 förekomma i riklig mängd; på grund af bergartens beskaffenhet äro dock bättre bevarade 

 exemplar ganska sällsynte. 



På grund af h\ad ofvan anförts, torde man väl vara berättigad antaga, att de från 

 vägskiirningen angifna lagren underlagra de längre upp i backen befintliga, antingen all- 

 deles omedelbart eller åtminstone med få fots mellain-inn. 



