KONGL. SV. VKT. AKADKMIENS II ANDLIKGAK. ISANJJ. 22. N:<) 6. 19 



U. Vestrsi Tilgarpsproflleii. 



Wiilkibäckcii mottager trän N() tviViiiie sinäi-re tillllödcii, iiäniligeii Muiika-Tägarps- 

 biifkni och längre luot O en i J^illa Gärar[) upprinnande bäck. Större delen af de egor, 

 som tillliöra den egendomen Tosterup underlydande Tägarpsgården, ligga mellan dessa 

 bäckar. Eluii-u i och för sig helt obetydliga, äro dock dessa Wallabäckens tillflöden af 

 stor vigt for kännedomen oiAi Tosterups geologiska bygnad, pä grund af de vackra ])roliler 

 som genom dem bildats, då de under tidernas längd skurit sig ned genom de mägtiga 

 lösa jordlagi^en och ett godt stycke in i berggrunden, ocli li\'ilka lämpligen kunna kallas 

 Vestra och Östra Tågarpsprofilerna. De kolförande bildningarne gä dock i dagen endast 

 i den förstnämda. Omkring 250 fot N om Munka-Tägarpsbäckens förening med Walla- 

 bäcken kan nämligen iakttagas följande lagerserie: 



Längst i SV (underst). 



a band; hvit 1,:' fot 



h Lera; grågul, något sandig 3,5 » 



c Kol 0,1 » 



d Lei-a; hvit O, i « 



e Lera; brun 0,8 « 



/' Lera; gvk, med sandränder 0,2 » 



ij Sand; hvit, med sparsamma, tunna, härda rostränder 3,7 » 



h Sand; hvit, med talrika hårda rostränder och större af rost- 

 aktiga höljen begränsade qvaderformiga stycken, inuti 



bestående af hvit eller rödaktig sand 4,2 » 



i Sand; lik (g) 1,0 » 



k Sand; hvit eller gul, hård, skiffrig 0,9 » 



/ Sand; gul eller grå, något lerig, hård, skiffrig 2,0 » 



Lagren stupa 45° mot NO. Skärningen går parallelt med bäcken vid dess vestra 

 brädd, som här utgöres af Rödalsbergshöjdens östra sluttning. Bäcken går ]}å detta ställe 

 i N(.) — SV, således vinkelrätt mot lagrens strykningsrigtning. De mått, som ofvan anförts 

 för de olika lagrens mägtighet, äro tagne utefter en vågrät linie och angifva således 

 endast den relativa mägtigheten. 



Lagret h innesluter särskildt i dess rostiga delar talrika, men illa bevarade, växt- 

 fossil. Afven i de omgifvande lagren // och i har jag i rostränderna anträffat växt- 

 fragment. 



Enligt hvad jag kunnat linna, äro växtfossilen från denna lokal desamma, som de 

 livilka funnits i lagret (/ vid Rödaisberg uppe i backen, hvadan jag måste anse dessa 

 lager identiska. Bergarten är visserligen något skiljaktig, dock torde detta e:] stå i strid 

 med min åsigt. Vid båda lokalerna äro lagren i fråga tydligen bildade genom intiltrering 

 af jernhaltigt vatten i lager af hvit sand. På de ställen der infiltreringen af en eller 

 annan orsak varit mindre fullständig, har jernoxidhydratet hufvudsakligen afsatt sig såsom 

 ränder mellan skikten eller såsom höljen kring mindre partier, hvilka dervid enligt sakens 

 natur företrädesvis bilda mer eller mindre parallelipipediska stycken. På sådant sätt 



