68 J. c. MOBERG, OM LIAS I SYDÖSTRA SKÅNE. 



— Genom sin uppblåsta form och låga spira, samt saknad af valk vid vindningarnes öfre 

 kant, tyckes afbildade exemplaret skilja sig från öfriga hos oss anträffade arter af slagtet. 

 Med Act. Nathorsti företer den dock mest likhet. Olikheterna skulle möjligen kunna bero 

 på dålig beväring. 



Endast ett exemplar har vid Kurremölla anträffats. 



Cephalopoda. 



Ammonites Jamesoni Sowerby. 



Tafl. III, lig. 1—3. 



1842 Ammonites Regnanli, d'Orbigny, Vä. Frau?., Terr. Jur. I, p. 257, pl. 72. 



1853 » Jamesoni, Oppel, Mittlere Lias, s. 76, t. 2, fig. 1, 4 — 6. 



1856 — 1858 B » , » , Jiiraformiition, s. 159. 



1858 » « , QuENSTEDT, Jura, s. 125, t. 15, fig. 1—5. 



1871 » » , Bkauns, Untere Jura, s. 209. 



1879 Aeijocevas » , Wright, Lias Ammonites II, pl. 11, fig. 4 — 6. 



1883 — 1885 Ammonites » , Öuenstedt, Ammoniteu, s. 251, t. 31, fig. 6 — 8. 



« » » costosas, " , " , s. 254, t. 31, fig. 11. 



1887 Diunovtievia Jamesoni, Haug, PolymorpliidcC, s. 123; t. IV, fig. 6; t. V, fig. 1. 



Föga involut, från sidorna hoptryckt. Externsida rundad, utan köl. Försedd med 

 rundade, något olikstarka ribbor, som löpa tvärsöfver från ena sidans söm till den andras. 

 Dessa ribbor bli starkare och bredare ju mera de aflägsna sig från sömmen. Arten för- 

 ändras högst betydligt under sin utveckling. Allra innei"sta vindningarne äro släta, run- 

 dade (tafl. III, fig. 3 d). Efter ungefär 3 vindningar är diametern 3 mm. och börja 

 ribbor uppkomma. De 5 eller 6 första äro knappast synliga i internkanten och äro ej 

 obetydligt bakåtböjda. De följande äro nästan raka, möjligen ännu en liten tid något 

 bakåtrigtade och afsätta vid externkanten en stark, rundad, spetsig knöl, hvarpå de ändra 

 rigtning med omkring 30° och i en svagt framåt konvex båge gå till externsidans raidt. 

 Längs denna löper en svag, rundad köl. På denna förenas hvarje ribba med en djdik, 

 koinmande från motsatta sidan. I hvarje sådan föreningspunkt blir kölen något ansväld 

 och får derigenom i viss män ett perlbandslikt utseende. Externsidan blir plattad, kam- 

 rarnes tvärsnitt närmar sig rektangelformen. Skalet har fina strimmor, parallela med 

 ribborna. Ett dylikt exemplar är afbildadt å tafl. III, fig. 3. Jemte en ej afbildad del 

 har det 11 mm:s diameter och utgöres af omkring 4 vindningar. Ribborna uppgå till 

 ett antal af 29 å sista hvarfvet. Vid 10 nim:s diameter är snäckans nafvel nära hälften 

 och kammarens höjd och bredd ungefär 3 mm. — Enligt ])'Orbigny 1. c. bibehåller fos- 

 silet ej fullkomligt denna sin habitus längre än tills det nått 10 mm:s diameter, härefter 

 aftager kölen småningom i styrka och försvinner slutligen alldeles, vindningarne börja 

 hoptryckas från sidorna, knölarne i externa kanten aftaga i styrka. Vid 130 mm:s 

 diameter är knölranden i externa kanten ej längre synlig på kärnan. Ribbornas antal 

 uppgår till 54. — Det af mig, tafl. III, fig. 1, afbildade exemplaret har nått detta stadium; 

 det håller 115 mm. i diameter och är alltigenom kamradt. Vid 105 mm:s diameter är 

 yttersta kammarens höjd 30 och bredd 20,5 mm. Nafvelns diameter är ungefär 52 mm. 



