78 J. c. MOBERG, OM LIAS I SYDÖSTRA SKÅNE. 



ligen utgöres den djurfossil förande bergarten för det mesta af en i'ostbrun eller grönaktig 

 sandsten, men inom dessa gränser Hnnas i ett och samma lager talrika modifikationer, 

 till färg, gry, hårdhet o. s. v. Att på grund af olikheter i bergarten tro sig kunna för 

 de olika fossilen anvisa vissa bestämda lager, vore derföre oberättigadt, i all synnerhet då 

 förfaringssättet skulle utsträckas öfver ett större område. Såsom redan af Lundgren, 1. c, 

 sid. 9, framhålles, representera de i Bornholms Lias funna djurfossilen till sin geologiska 

 ålder två olika rigtningar, i det att några endast äro kända frän mellersta Lias, under 

 det andra, efter hvad nian hittills funnit, uteslutande tillhöra de äJsta Liaslagen. Man 

 skulle liäraf kunna frestas att tro, det flere olika lag här borde vara utbildade. Häremot 

 talar dock den omständigheten, att så godt som alla de fossil, hvilka konstituera Born- 

 holms Liasfauna, anträffats vid Kurrremölla och det i ett enda lager, inom hvilket 

 man förgäfves skulle försöka uppställa någi'a olika afdelningar eller lag. Vi ha derföre 

 till uppgift att söka evaluera åldern af den fauna, som bildas af alla de fossil tillsammans, 

 hvilka anträffats vid Kurremölla. Om detta tyckas, torde på samma gång äfven frågan 

 om, hvilken ålder man bör tillskrifva, ej mindre hela sydöstra Skånes, utan äfven Bornholms 

 Lias, få anses besvarad. 



För att utröna geologiska åldern af Kurremöllas Liasfauna, ha vi, enligt livad jag 

 redan (sid. 76) visat, att tillgå endast 22 olika arter, förut anträffade i bildningar af känd 

 ålder. Dessa arters fördelning på de olika lagen framgår af de öfversigtstabeller, jag 

 ofvan (sid. 73 — 75) meddelat. I dessa upptages samma lagindelning, som, i närmaste 

 anslutning till Brauns, användts af Lundgren i hans »Jura på Bornholm». Ehuruväl 

 denna lagindelning ej kan sägas bättre än mången annan passa för våra Liasbildningar, 

 blir den dock för mitt ändamål den lämpligaste. Dels har jag nämligen i fråga om 

 arternas vertikala utbredning användt samma källor som Lundgren, dels underlättas genom 

 densamma en sammanställning af Lundgrens och mina undersökningar öfver Bornholms 

 Liasfauna ^). 



Innan jag öfvergår till en närmare granskning af de uppgifter angående arternas 

 vertikala utbredning, som i öfversigtstabellerna lemnats, måste först en korrektion i dessa 

 införas. Det måste naturligtvis ej så sällan hända, att en art af någon författare anträf- 

 fats i ett undre och ett öfre lag, men ej i det eller de mellanliggande. Anskönt förfat- 

 taren i ett dylikt fall naturligtvis ej kunnat ange sådana arter äfven för mellanliggande 

 lagen, torde det dock, för så vidt som man väl måste antaga hvarje arts kontinuerliga 

 fortvaro, vara tillbörligt att, åtminstone i en öfversigt af här i fråga varande art, med 

 mellanliggande lag fullständiga serien af de lag, i hvilka arten anträffats. Utgående från 

 denna åsigt anser jag derföre, att mina meranämda öfversigtstabeller böra i så mån full- 

 ständigas, att Marginulina recta upptages äfven för lagen med Åm. Jamesoni och Am. 

 centaurus samt Cardium multicostatum äfven för lag med Am. ziphus. Sedan detta verk- 

 ställts visa tabellerna följande antal arter i de olika lagen. 



') För besparing af tid och rum har jag flerestädes i texten angifvit arternas vertikala indelning pä samma 

 sätt, som de respektive författare, hvarur uppgifterna hemtats. För att häfva de olägenheter, som häraf 

 kunde uppstå, har jag i detta arbete, sid. 83, äfven intagit en jämförande tablå öfver olika lagindelningar, 

 lemnade i de författares arbeten, hvilka företrädesvis blifvit som källor begagnade. 



