KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 24. N:0 10. 23 



Anm. Då Linnés Ph. striata är en annan art än nu ifrågavarande, hafva vi upptagit det af 

 Retziiis gifna namnet, såsom varande det äldsta. Att en annan art sednare blifvit tillagd 

 benämningen bipunctata hindrar ej båda namnens begagnande, alldenstund arterna ej 

 allenast icke tillhöra skilda genera utan ock skilda familjer och i öfriga zoologiens delar 

 samma artnamn utan gensägelse brukas uti olika slägten, till och med då dessa föras till 

 samma familj. 



Arten träffas vid samma tid som föregående ända upp i Lappmarkerna och inom 

 Norge ända upp i Saltdalen, der den vid Storjord blifvit träffad (Schöyen.). Den före- 

 kommer mera än föregående äfven vid dammar, gropar och andra sådana stillastående, 

 mindre vattensamlingar. 



Beskr. Arten liknar så föregående, att vi här angifva endast skiljaktigheterna: 



Phr. bipunctata. Phr. grandis. 



Antennerna mörkbruna, med svarta ringar, som Antennerna lergula med bruna ringar, 



äro tydligast mot spetsen. 



Thorax och abdomen ofvan svartbruna, den sed- Thorax och abdomen ofvan bruna, den sednare 



nare undertill blekare. undertill lergul. 



Framvingarne ofvan hos 9 med kort, afbruten, svart Framvingarne ofvan hos $ med bred, långsgående, 



längslinea. på midten genombruten, svart linea. 



Bakvingarnes hos $ styloid- och glenoidalgrenar Bakvingarnes hos 9 styloid- och glenoidgrenar, 



förenade i lång, gemensam stam utanför diskfältet och utgående från samma punkt på diskfältet, sällan för- 



den oberoende nerven en gren af styloidgrenen. enade i kort, gemensam stam, och den oberoende nerven 



en gren af glenoidalgrenen. 



Hanens öfre analbihang långa, cylindriska, nästan Hanens öfre analbihang långa, cylindriska, starkt 



parallela, något uppåt- och utätböjda; de nedre blad- inåt- och uedåtböjda; de nedre qvadratformiga, utåt 



formiga, utåt afrundade ; sista abdominalsegmentet under- tvera ; sista abdominalsegmentet undertill i midten ut- 



till i midten bredt äggformigt, framspringande i en draget i en smal, tungformig spets. 

 rundad spets. 



Honans sista abdominalsegment undertill bredt Honans sista abdominalsegment undertill bredt 



deladt och dess sidolober utlöpande i en rundad spets. deladt och dess sidolober utlöpande i en skarp spets. 



Larven omkr. 45 mill. lång, abdomen 4 — 5 mill. bred. Hufvudet gulbrunt, med svart linea i midten 

 och svart ring. Fötterna svartbruna med svarta utkanter. Thorax och abdomen gräsgröna. Sista abdominal- 

 segmentet har korta hakar och är tecknadt med svart tverlinea, vid hvars ändar finnas 2 härpenslar, hvardera 

 af 2 — 4 styfva, svarta borster. (Mey.). 



Larvhuset cylindriskt, bildadt af A— 5 mill. långa bladstycken, lagda spiralformigt frän höger till venster. 

 Om bladstjelkar användas bland byggnadsmaterialierna, så vändas dessa bakåt. 



5. Slägtet: DASYSTEGIA Wallengr. 



Framvingarnes ulnargren hos c^ enkel, hos ? tvågrenig. Ur den fria spetsen af 

 bakvingarnes subradialfält utgå 2 nervgrenar: carpal- och metacarpalgrenarne, men sesa- 

 moidgrenen utgår från diskfältet. Samma vingars dorsalnerv är delad i 2 grenar långt 

 utanför den tvernerv, som sammanbinder den med subdorsalnerven ; radialgrenen är starkt, 

 nästan S-formigt krökt; subradialfältet skjuter ej utöfver, utan slutar innanför diskfältets 

 hörn; glennoidal- och styloid grenarne komma hos båda könen ur diskfältet vidt skilda 

 från hvarandra; blott hos ? men ej hos ef finnes en oberoende nerv och den är en kort 

 gren af glenoidalgi-enen. Framvingarnes membran starkt hårig och utan tydlig granula- 

 tion. Fötterna med starka och tätstående tornar på tibier och tarser. Tvärnerven, som 

 tillsluter bakvingarnes ulnarfält träffar ulnargrenen strax efter det denne skiljt sig från 

 subulnargrenen. 



