24 H. D. J. WALLENGEEN, SKANDINAVIENS NEUROPTERA. II. 



Slägtet liknar närmast det föregående, med hvilket det af författarna äfven förenats. 

 Det skiljes likväl lätt derifrån genom dorsalnerven och genom glenoidal- och styloid- 

 grenarnes lopp på bakvingarne. Den förstnämnde delar sig i 2 grenar långt utanför den 

 tvernerv, som sammanbinder honom med subdorsalnerven; glenoidalgrenen utgår från 

 diskfältets bakre hörn och styloidgrenen nästan från ulnarfältets två gånger brutna tver- 

 nerv; den oberoende nerven är hos ? en mycket kort gren af glenoidalgrenen och skiljer 

 sig från denna helt nära vingens utkant. Flera smärre olikheter förefinnas dessutom i 

 nervförgreningen, hvilka ej här behöfva serskildt påpekas, men hvilka tillsamman med de 

 öfriga berättiga till slägtets afskiljande. 



Larven och larvhuset likna till formen föregående slägtes. Arternas lefnadssätt är 

 äfven detsamma, ehuru de mera uppehålla sig vid mindre och orenare vatten, såsom 

 torfgrafvar, dyfulla insjöar o. s. v. Till vår fauna höra ej, så vidt kändt är, mer än 

 tvenne arter. 



1. D. variegata (Fourcr.). Antennerna lerfärgade, med svarta ringar; abdomen 

 lerfärgad, ofvantill mörkare, stundom svartaktig; framvingarne ofvan blekgrå, med tät- 

 stående svartbruna töcken och regelbundet nätformig teckning, samt i inkanten alternerande 

 ljusa och mörka fläckar och i disken 2 hvita punkter; nedre analbihangen hos o^ långa, 

 jemnbreda, starkt uppåböjda, spetsarne hvarandra närstående och djupt klufna; abdomens 

 sista ryggsegment hos ? förlängdt, hvarje dess yttre vinkel bildande en tand, i midten 2 

 tänder samt emellan hvardera af dessa och den yttre vinkeln en ännu mindre tand. 

 L. e. vsp. 26—35 mill. 



Phr. variegata FoTJRCROT. Ent. Par. 357. Ph. annularis Oliv. Encycl. VI. 558. Ph. vana 

 Fabe. E. S. II. 77. PiCT. Eech. 160. t. 11. f. 1. Zett. Ins. Lapp. 1061 (p. p.). Ramb. Neur. 

 471. Bracer Neur. Austr. 45. Hagen Stett. Ent. Zeit. XIX 114. M'Lachl. Tr. Br. 15. t. 11. 

 f. 4. Revis. & Syn. 24. t. 3. Trichostegia varia Kol. I. 86. Dasystegia variegata Wallengr 

 Ent. Tidskr. 1880. 73. 



Ar hos oss den allännaste arten inom slägtet och träffas på hela halfön under 

 sommar och höst. 



Beskr. Könen nästan lika till färgen. Antennerna lergula, med svarta ringar. Hufvudet svart, med 

 grå hår. Palperna bruna. Thorax svart, med 2 rader grå hår; framtill tätt beklädd med svarta och grå hår. 

 Fötterna lergula; tibier och tarser, isynnerhet båda främre fotparens, ringlade med svartbrunt. Abdomen lergul, 

 ofvantill mörkare, stundom svart- eller brunaktig, men undertill alltid blek. Bakvingarne ljusgrå, med mörkare 

 nerver, mot spetsen brunaktiga. Framvingarne blekgrå, tätt töckniga och fläckiga af svartbrunt, med mörkbruna, 

 mot vingens utkant mörkskuggade nerver; i inkanten af vingen iinnas några, merendels tydliga, alternerande, 

 mörkbruna och blekgrå fläckar samt i vingdisken 2 hvita punkter på samma ställe som hos föregående slägtets 

 arter. Sista abdominalsegmentet är kantadt med långa, ockragulaktiga hår. Hanens öfra analbihang äro blad- 

 lika, korta, breda ocb rundade; de nedre deremot långa, jemnbreda, starkt uppåtböjda, i spetsarne hvarandra 

 närstående och djupt klufna. Abdomens sista ryggsegment hos $ förlängdt, hvarje dess yttre vinkel bildar en 

 tand; i midten finnas 2 tänder och emellan dessa samt segmentets vinklar finnes pä hvardera stället ytterligare 

 en mindre tand. 



Larven glänsande grönaktig; hufvud och pronotum blekröda, det förra med en rät linea långs midten 

 och 2 längs sidorna, hvilka äro svarta och framtill förena sig; pronotum framtill och baktill svartkantad; 

 mesonotum och metanotum grönaktiga, med blekare teckningar. Coxae med en svart linea. Trenne af respira- 

 tionsträdarne på hvarje abdominalsegment framåtrigtade och flyta pä vattnet. Fötterna gula. 



Pupans abdomen slutar i en tvåklufven gpets. 



Larvens Jitts är omkr. 38 mill. långt, framtill 7 mill. och bakrill 4 mill. bredt. Det är bildadt af vext- 

 bitar, som äro sins emellan lika långa och lagda på längden samt bilda en venstervriden spiral. I förhällande 

 till larven är det ganska rymligt, så att han med lätthet kan ingå och utgå derur. Ofta är det fästadt vid 

 vattenvexter, men simmar dock äfven fritt omkring. Vid metamorphostiden tillslutas främre och bakre öppnin- 

 garne med oregelbundet lagda vextbitar. 



