KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLIXGAK. BAND. 24. N:0 10. 51 



apikalfälten ; vidai-e en brun strimma långs ulnarfältet samt i inkanten; hos en del honor saknas dessa bruna 

 strimmor och antydas blott derigenora att nerverna äro brunare på de ställen, der strimmorna skulle hafva sin 

 plats; nerverna merendels mer eller mindre bruna; ingen antydning till mörkare pterostigma. Bakvingarne 

 vattenklara, mot spetsen något gulaktiga; nerverna bleka; subradialgrenen hos o^ utan bart; 4:e apikalraltet vid 

 basen mycket smalare än det 3:e, stundom aldeles spetsigt. Subradialfältet pä framvingarne längre än sin stjelk 

 och bastaltet slutar långt innanför inre början af subradialfältet; detta sednare på bakvingarne kortare än sin 

 stjelk och ulnarfältets tvernerv utgår frän diskfältet midt för eller kort utanför inre början af subradialfältet. 

 Sista ryggsegmentet af abdomen hos ef utdraget i midten till en svart, nedböjd, rundad knapp; öfre analbihangen 

 konkava, breda; sedda frän sidan är deras öfre kant lång, den nedre kort och nästan dold, den yttre ganska 

 sned, men sedda inifrån synes en tveriibba med grofva, svarta tänder; de mellersta analbihangen räta, sedda 

 från sidan breda, afsmalnaude mot den trubbiga spetsen, men merendels dolda i analhåligheten ; de nedre anal- 

 bihangen sedda från sidan räta och smärta, men sedda ofvanifrån breda och trubbiga. Ingen tand på buk- 

 segmenterna hos någotdera könet. Sista ryggsegmentet af abdomen hos $ bildar en triangel; de öfre analvalvlerna 

 nästan räta, mycket länga och smärta, föga nedåtböjda; analtuben kortare än dessa, upptill delad till basen, 

 framtill vidöppen, nedre delen längre än den öfre, konkav, i spetsen utskuren med skarpa hörn. 



17. L. fuscinervis Zeit. Antennerna gulaktiga, med otydliga, mörkare ringar; 

 framvingarne i utkanten tvera, enfärgadt blekt halmgula, oftast utan ant) dning till ptero- 

 stigma, men de eljest lergula nerverna äro mot utkanten brunaktiga; bakvingarnes 4:e 

 apikalfält hos (f spetsigt ^'id basen, men hos ? tvert, ehuru mycket smalt. L. e. vsp. 



25—30 millini. 



Phrygaiiea fuscinervis Zett. Ins. Lapp. 1065. Goniotmdius fuscinervis Kol. Gen. & Sp. I. 51. 

 Uol(iotmiUs vulsella Kol. 1. c. 48. Limnoph. fuscinervis M'Lachl. Rev. & Syn. 74. t. 6 & 8. 



Ar en hos oss sällsynt art, som hufvudsakligen träffas inom Lappmarkerna och 



Norrbotten, men \'i hafva äfvcn sett ett exemplai- från Vestmanland. Fi-ån Norge känna 



vi äfven arten, men sakna uppgift om lokalen. Flygtiden infaller i Juli och Augusti 



månader. 



Beskr. Antennerna gulaktiga, med otydliga mörkare ringar. Hufvudet lergult, med blekgrå ring omkring 

 ögonen. Pronotum och raesonotum lergula, med gula här; nictanotum brungrå. Palper och fötter lergula; de 

 sednare med svarta tornar och stundom mer eller mindre svartbruna lår eller stundom pä dessa blott en brun- 

 aktig linea. Abdomen gråbrun, undertill hos $ oftast gulaktig. Framvingarne långsträckta, smala, utåt föga 

 bredare, i utkanten snedt tvera; blekt halmgula, stundom mera gulaktiga, utan annan teckning än den, att 

 nerverna, som äro knapt mörkare än grunden, blifva utanföre diskens tvernerver mer eller mindre bredt om- 

 gifna med gråbrunt och att sällan angifves pterostigma genom en mörkare fläck. Bakvingarne vattenklara, mot 

 spetsen knapt gulaktiga; 4:e apikalfältet hos o^ vid basen sjjctsigt och har stundom en kort stjelk, men hos 9 

 ganska tvert, ehuru garska smalt, såsom hos båda könen på framvingarne; subradialgrenen på bakvingarne hos o^ 

 utan antydning till bart. Subradialfältet pä framvingarne längre än sin stjelk och basfältet slutar kort innanföre 

 inre början af subradialfältet; detta sistnämnda fält är på bakvingarne längre än sin stjelk och ulnarfältets tver- 

 nerv utgår frän diskfältet ungefär midt för inre tredjedelen af subradialfältet, så att detta skjuter inåt vingen 

 långt innanföre sagde tvernervs utgångspunkt. Sista ryggsegmentet af abdomen hos ef'' utdraget i midten till en 

 bred, rundad, nedätböjd, svarthårig lob; öfre analbihangen hos ef äro, sedda frän sidan, triangulära, temligen 

 spetsiga och i spetsen utdragna; till färgen äro de gula; de mellersta analbihangen korta, tjocka uppätböjda och 

 svarta; de nedre upptill utdragna i ett temligen långt utskott, som är i spetsen svart och snedt aftrubbadt. 

 En liten tand hos ef och en större hos 9 på det 6:e buksegraentet, men ingen tand pä det 7:e hos ef. Sista 

 ryggsegmentet af abdomen hos $ triangelformigt utdraget; öfre analvalvlerna korta och rundade; analtuben föga 

 längre än dessa, upptill delad vid basen samt framtill med en nästan cirkelrund öppning. 



18. L. ignavus Hag. Antennerna rödbruna med otydliga blekare ringar; fram- 

 vingarne långsträckta, mot spetsen småningom utvidgade, i utkanten snedt och skarpt 

 tvera, utan mörkare pterostigma; till färgen blekt rödbrunaktiga, med en blek, hälft 

 genomskinlig punkt vid ulnarvinkeln och en sådan vid arculus; bakvingarnes 4:c apikal- 

 fält ej spetsigt; framvingarnes subradialfält längre an stjelken. L. e. vsp. 20 — 28 millim. 



Limnoph. ignavus Hag. M'Lachl. Tr. Br. 49. t. 10. f. 6. Rev. & Syn. 76. t. 7. 

 På vår halfö har arten så vidt kändt är, inom vår faunas område endast träffats 

 vid Fokstuen på Dovre af D:r Siebke. Förf. har blott sett tvenne hanar. 



