56, 



Phryg. bimaculata Lin. F. S. 379 (Vide Wallengr. Journ. Lin. Soc. Zool. Vol. XIV. 729. 

 Ent. Tidskr. 1884. 134.). Phryg. grisea Pict. Recherch. 147. t. 11. f. 7. Zett. Ins. Lapp. 1062. 

 Limiiophilus grisens Brauer. Neur. Austr. 50. f. 76. 77. M'Lachl. Tr. Br. 41. t. 9. f. 26. 27. 

 Rev. & Syn. 85. t. 9. Goniotaulius grisens Kol. Gen. & Sp. I. 53. Limnopliila variegata Ramb. 

 Neur. 482. 



Från Juni månad till långt ut på hösten är arten på vår halfö den allmännaste 

 inom slägtet vid alla vattensamlingar. 



Beskr. Antennerna bruna med bleka ringar. Hela kroppen svartljrun. Hufvud och thorax ofvan med 

 svarta, men pannan med gulaktiga hår. Palper och fötter lergulaktiga, de sednare med svarta tornar; coxse 

 och lår ofta brunaktiga; spetsen af tibierna och tarslederna ofta brunaktiga. Abdomen undertill lergulaktig, 

 med blek linea långs hvardera sidan. Framvingarne långsträckta, smala, mot spetsen föga bredare, i utkanten 

 skarpt tvera, med svart eller brunt, blekpunkteradt prostigma, hvilket dock hos cj^ ofta saknas; färgen hos o^ 

 oftast enformigt grå, men mörkare brunaktiga småfläckar långs inkanten och bakom subcostalnerven, samt smal, 

 sned och blek fläck i disken och blek fläck utanföre diskens tvernerver, hvilka fläckar likväl äro ofta otydliga 

 och stundom helt och hållet saknas; stundom finnes hos o^ blek marmorering i den bruna färgen; hos $ äro 

 däremot framvingarne hvitgrå med glesare eller tätare brun marmorering, som lemnar fria en sned, mer eller 

 mindre blek fläck i disken och en större, oftast i niidten brunfläckig, blek fläck omkring diskens tvernerver; 

 nerverna brunaktiga, vanligen med bleka småfläckar. Bakvingarne gråaktiga, genomskinliga; mot spetsen något 

 mörkare, med lergula eller bruna nerver; subradialgrenen hos ef utan bart; 4:e apikalfältet nära basen ofta 

 ganska smalt. Subradialfältet på framvingarne en half gång längre än sin stjelk och basfältet slutar långt 

 innanför inre början af subradialfältet; detta sednare på bakvingarne betydligt kortare än sin stjelk och ulnar- 

 fältets tvernerv utgår från diskfältet antigen kort innanför eller midt för inre början af subradialfältet. Sista 

 ryggsegmentet af abdomen hos (f ej utdraget i midten ; öfre analbihangen konkava, skedformiga, gula, med bleka 

 hår; de mellersta biliangen af samma längd som de ötVe, ej divergerande, räta, temligen breda, med nedätvända 

 spetsar; de nedre bihangen uppåt- och inätrigtade, breda, på yttre sidan konkava, med 2 svarta tänder i spetsen. 

 Ingen tand på buksegmenterna hos någotdera könet. Sista ryggsegmentet hos $ i midten triangelformigt utdraget 

 och på båda sidor derom finnas de öfre, smärta och fingerformiga analvalvlerna, som äro något bredare mot 

 spetsen; analtuben längre än dessa och upptill delad nästan till basen, bildande 2 triangelformiga valvler; sedd 

 från sidan är den i spetsen naggad. 



Larven är enligt Kolenati grå, med en fördjupad linea längs ryggen och på båda sidor af abdomen en 

 brun linea; analsegmentet med långa svarta här; respirationsträdarne långa, hvita, ända till nästsista segmentet 

 dubbla, men på buken tredubbla. Hufvudet gulbrunt, i midten med aflång fläck, bildad af 8 — 11 becksvarta 

 punkter och omgifven af en aflångt oval intryckning; bakhufvudet med på hvarje sida en sned, baktill samman- 

 sluten rad af svaita punkter, som mer eller mindre sammanlöpa i korta linier; pronotum och mesonotum gula, 

 med täta, becksvaita punkter i kanterna baktill och på sidorna; mesonotum med punkter, som äro ställda i 4 

 sneda linier, hvaraf 2 baktill sammanstöta; metanotum med 4 hornartade fjäll; fötterna gula, lederna med smala 

 svarta ringar. Pupan med utdragen mun och en upprätt stående pensel af 6 svarta hår; först är den till färgen 

 gul, sedan blir den brun med breda fyrsidiga fläckar pä ryggen af abdominalsegmenterna. Huset bildas först af 

 gräs och andra vextpartiklar, som läggas på sned; sednare bildas det alltid af småstenar: det är till formen 

 cylindriskt-koniskt, krökt; före raetamorphosen förkortas det, blir till formen cylindriskt, tillslutes med småstenar 

 och fästes gruppvis vid stenar eller vattenvexter. 



25. L. hipunetatus Curt. Antennerna mörbruna, med gulaktiga ringar; framvin- 

 garne långsträckta, temligen breda, i utkanten ej synnerligen snedt tvera, oftast med 

 mörkbrunt eller svartaktigt, blekpunkteradt pterostigma; till färgen rostbruna, i inkanten 

 mörkare, med talrika bleka småpunkter, en smal, sned grågul diskfläck samt en stor, 

 rundad, blek, men ofta otydlig fläck omkring diskens tvernerver; framvingarnes sub- 

 radialfält nästan dubbelt så långt som sin stjelk och ulnarfältets tvernerv på bakvin- 

 garne utgår från diskfältet långt utanför inre början af subradialfältet. L. e. vsp. 2.5 — 

 35 millim. 



Limnoph. bipunctahts Curt. Phil. Mag. 1834. 123. M'Laciil. Tr. Br. 42. t. 10. f. 1. 2. 

 Rev. & Syn. 87. t. 9. Phryg. discoidea Zett. Ins. Lapp. 1067 (nec FABr.). Limnoph. ohsoura 

 Ramb. Neur. 483. Brauer Neur. Austr. 50. L. tuberculatus Brauer 1. c. 50. f. 80. 



Under Juni — Oktober månader är arten temligen allmän på hela halfön, de nord- 

 ligaste provinserna ej undantagna. 



