KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 24. N:0 10. 57 



Beskr. Antennerna mörkbruna, med gulaktiga ringar. Kroppen svart eller mörkbrun. Hufvud och 

 thorax ofvan med svartbruna hår. Palper och fötter lergula; de sednare med svarta tornar; tibiernas och tars- 

 ledernas spetsar svartbruna samt de främre farserna på framsidan svartfläckiga. Abdomen undertill gulaktig, 

 med blek linea långs bvardera sidan. Framvingarue långsträckta, temligen jemnbreda, i utkanten ej synnerligen 

 tvera; oftast med mörkbrunt eller svartaktigt, blekpunkteradt pterostigma, innanför hvilket merendels finnes en 

 liten gulaktig fläck; till färgen rostbruna, sällan gråaktigt bruna, med talrika, bleka småpunkter: i inkauten 

 mörkare; i disken en sned, smal, gulgrå fiäck och omkring diskens nästan svarta tvernerver en stor blek fläck, 

 som likväl ofta är föga blekare än grundfärgen; stundom finnes vid ulnarvinkeln en otydlig blek fläck; nerverna 

 svartaktiga och blekfläckiga. Bakvingarne rökiga, genomskinliga, mot spetsen vanligen bredt brunaktiga; sub- 

 radialgrenen hos (^ utan bart; 4:e apikalfältet mot basen temligen bredt. Subradialfältet pä framvingarne nära 

 dubbelt så långt som sin stjelk och basfältet slutar innanför inre början af subradialfältet; detta sednare är på 

 bakvingai-ne betydligt kortare än sin stjelk och ulnarfältets tvernerv utgår från diskfältet långt utanför inre 

 början af subradialfältet. Sista ryggsegmentet af abdomen hos c/' bar i midten ett rundadt, nedböjdt, svart 

 utskott; öfre analbibangen något triangulära, gula, i nedre kanten konkava; de mellersta ej längre än de öfre 

 lancettlika, hvarandra närstående, med uppåtböjd spets, till färgen gula, i öfre kanten svartaktiga och små- 

 tandade; de nedre bihangen föga synliga, triangulära. Ingen tand på buksegmenterna hos någotdera könet. 

 Sista ryggsegmentet af abdomen hos ^ bildar i midteu en liten gul triangel; öfre analvalvlerna långa, räta, 

 fingerformiga och gulaktiga; analtuben bildar upptill 2 nästan parallela stift, lika långa med valvlerna; nedre 

 delen af analtuben är föga synlig, kort och triangulär. 



Larvhuset är enligt M'Lachlan en cylinder, sammansatt af små, till större delen kantiga stenfragmenter; 

 till formen är det något krökt, 14 — Ib millim. låugt, 4'/2 DiiHim- bredt, hvilken storlek likväl lär betydligt 

 öfverträflas af artens större former; diametern är nästan alltigenom lika; den ena ändan tillslutes af större 

 fragmeuter. Dessa hus tyckas likväl alla tillhöra pupan och är larven således hittills okänd. Pupan har hufvud 

 och thoraxsegraenterna ofvantill nästan svarta; panna och undre sidan gulaktiga, Hufvudet har otydliga, gul- 

 aktiga fläckar. Pronotum nästan helt gulaktigt; mesonotum med 2 räta, parallela, gulaktiga midtellinier och 

 skuteilen har nästan samma färg; labrum med långa, räta hår å hvarje sida; mandiblerna sikelformiga. Ving- 

 slidorua nästan svarta, på längden sträckande sig utåt halfva abdomen. Fötterna smutsgula, tarslederna med 

 svarta spetsar; tornarne svarta. Abdomen brun, med breda, gula sidolinier och breda, gula ringar omkring 

 segmentkantenia; analsegmentet med ganska långa, räta utskott, som i spetsarne äro försedda med borster. 

 Hos hanens pupa är 9:e segmentets form tydligen angifven sådan den är hos imago och de 3 sista segmeuterna 

 hafva vanligen hos denna pupa svarta sidofransar. Respirationstrådarne äro långa och talrika på ömse sidor 

 om sidolinierua. 



26. L. scalenus Wallengr. Antennerna bruna, med lergula ringar; framvingarne 

 smala, utåt något bredare, i utkanten snedt tvera; utan tydligt mörkare pterostigma; till 

 färgen grå, med mycket otydliga, nästan omärkliga bleka punkter, och mörk skuggning 

 långs inkanten; subradialfältet på framvingarne mer än dubbelt så långt som sin stjelk 

 och ulnarfältets tvernerv på bakvingarne utgår från diskfältet långt utanföre inre början 

 af subradialfältet. L. e. vsp. 15 — 19 millim. 



Limnoph. scalenus Wallengr. Ent. Month. Mag. XV. 274. M'Lachl. Kev. & Syn. Suppl. 

 II. 22. t. 54. 



Vi känna arten endast från Fokstuen på Dovre, der den funnits af D:r Siebke den 



24 Juli 1853. 



Beskr. Antennerna bruna, med lergula ringar. Kroppen svartbrun; hufvud och thorax ofvan med bruna 

 hår. Palper och fötter lergula, de sednare med svarta tornar; coxoe bruna. Abdomen med blek linea långs 

 bvardera sidan; segmentkanterna undertill samt analdelarne gulaktiga. Framvingarue temligen smala, utåt små- 

 ningom bredare, i utkanten snedt tvera, utan tydligt mörkare pterostigma, men stundom i dess ställe en mörkare 

 skuggning, som innesluter något blekare fläckar; till färgen grå, med otydliga, nästan omärkliga, bleka små- 

 punkter; en mörk skuggning långs inkanten, deri nämnde småpunkter äro något, ehuru ej mycket tydligare; 

 nerverna ej mörkare än membranen, endast diskens tvernerver äro uägot mera brunaktiga; alla apikalfälten äro 

 vid basen temligen breda. Bakvingarne gråaktigt genomskinliga, mot spetsen föga mörkare; nerverna gulaktiga; 

 subradialgrenen hos ef utan bart; 4:e apikalfältet vid basen temligen bredt. Subradialfältet på framvingarne 

 mer än dubbelt så långt som sin stjelk och basfältet slutar innanför inre början af subradialfältet; detta sednare är 

 på bakvingai-ne föga kortare än sin stjelk och ulnarfältets tvernerv utgår från diskfältet ungefär midt för inre tredje- 

 delen af subradialfältet. Analbibangen hos ef likna dem hos L. bipunctatus, men de mellersta äro längre, i öfre 

 kanten ej småtandade, med trubbigare, nedböjd spets, till färgen gula. Ingen tand på buksegmenterna. Honan okänd. 



K. Sv. Vet. Akad. Haiidl. Baud. 24. N:o 10. 8 



