KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 24. N:0 10. 59 



men något mindre tydlig, blek fläck och i utkanten af 6:e, stundom äfven (delvis åtminstone) af 7:e apikalfältet 

 en annan blek fläck, bakom hvilken grunden är mörkare; en hvit, liten och genomskinlig fläck vid ulnarvinkeln; 

 nerverna brunaktiga, med bleka fläckar; stundom äro framvingarne nästan blekgrå och de genomskinliga fläckarne 

 jemte vattringen ot3'dliga. Bakvingarne gråaktiga, genomskinliga, med gulaktiga nerver; subradialgrenen hos cr^ 

 utan bart; 4:e apikalfältet vid basen tvert. Subradialfältet på framvingarne knapt så långt som sin stjelk och 

 basfältet slutar långt innanför inre början af subradialfältet; detta sednare på bakvingarne knapt så långt som sin 

 stjelk och ulnarfältets tvernerv utgår från diskfältet midt för inre tredjedelen af subradialfältet. Ingen tand på buk- 

 segmenterna hos någotdera könet. Sista ryggsegmentet af abdomen hos a^ i midten utdraget till ett utskott, som 

 är vinkelformigt nedböjdt emellan öfre analbihaugen och småningom afsmalnande samt klädt med kort, svart 

 hår; öfre aualbihangen korta, aflånga, i spetskanten sneda, något utskurna, på inre sidan konkava, nära utkanten 

 försedda med en svart, groftandad ribba; de mellersta bihangen något längre än de öfre, räta i form af 2, 

 från sidan bredt lancettlika plåtar; de nedre bihangen knapt framstående förbi segmentkanterna. Sista rj^gg- 

 segmentet af abdomen hos $ framskjuter i en liten triangel; öfre analvalvlerna länga, nästan cylindriska, föga 

 bredare på midten, men afsmalnande till en lång, skarp spets, vid basen hvarandra närstående, men utåt små- 

 ningom divergerande; analtuben ofvan med en intryckt linea samt slutar i 2 spetsar; sedd från sidan är den 

 ganska bred, med öfre kanten utdragen i en lång tagg. 



29. L. extricatus M'Lachl. Antennerna bruna, med lergula ringar; framvingarne 

 långsträckta, temligen breda, utåt småningom bredare, i utkanten snedt rundade, med 

 brunaktigt, otydligt pterostigma; till färgen grå, med gulaktig anstrykning, öfver allt 

 utom långs framkanten tätt marmorerade med brungrått; en liten blek fläck vid ulnar- 

 vinkeln och en annan vid arculus; subradialfältet på framvingarne ungefär lika långt som 

 sin stjelk och ulnarfältets tvernerv på bakvingarne utgår från diskfältet midt för inre 

 början af subradialfältet eller strax dei^efter. L. e. vsp. 25 — 30 millitn. 



Limnoph. extricatus M'Lachl. Tr. Br. 49. t. 10. f. 11 & 12. Rev. & Syn. 91. t. 10. 

 Meyeb. Stett. Ent. Zeit. 1867. 163. Desmotaulius hirsutiis Kol. Gen et Sp. I. 57 (nec Pict.). 



Från medlet af Juni och sedan under Juli och Augusti månader ingalunda sällsynt 

 i södra och mellersta Svei'ige, men förekommer äfven i Lappland (Bohem an). Inom Norge 

 träfiPas den upp i Sydvaranger och Saltdalen. 



BesTcr. Antennerna bruna, med smala lergula ringar. Kroppen ofvan brun, undertill lergul. Hufvud och 

 pronotum ofvan med lång, svart hårighet. Palper och fötter lergula, de fön'a stundom brunaktiga, de sednare 

 med svarta tornar. Framvingarne långsträckta, utåt småningom bredare, i utkanten snedt rundade, med Ijus- 

 bruuaktigt, otydligt pterostigma, som ej synnerligen afsticker mot grundfärgen; denna är grå, med gulalitig 

 anstrykning, mörkare mot inkanten och öfver allt utom långs framkanten tätt marmorerad med brungrått; en 

 liten, blek fläck vid ulnarvinkeln och en dylik vid arculus ; nerverna bruna, med blekare sraåfläckar och svarta 

 hår, serdeles ä nerverna vid inkanten. Bakvingarne något rökiga, genomskinliga, mot spetsen något mörkare, 

 med brunaktig eller gulaktig antydning till pterostigma; nerverna brunaktiga; subradialgrenen hos o^ utan bart; 

 4:6 apikalfältet mot basen temligen bredt. Subradialfältet på framvingarne ungefär lika långt med eller föga 

 längre än sin stjelk och basfältet slutar innanför inre början af subradialfältet; detta sednare pä bakvingarne 

 lika långt med '/a ^f sin stjelk och ulnarfältets tvernerv utgår från diskfältet ungefär midt för inre början af 

 subradialfältet eller strax der utanför. Sista ryggsegmentet af abdomen hos c^ i midten djupt utskuret och ned- 

 böjdt, med ett koniskt, svarthärigt utskott på hvarje sida; öfre analbihaugen små, ovala, skedformiga, något böjda, 

 utan tänder; de mellersta ganska korta, triangulära; de nedre uppåt- och inåtböjda, korta och breda, i spetsen 

 tvätandade. Ingen tand på bnksegmenterna hos något af könen. Sista ryggsegmentet af abdomen hos 9 bildar 

 en bred, trubbig plåt; öfre analvalvlerne inga; analtuben bred, ofvantill afplattad, i spetsen djupt och triangel- 

 formigt utskuren. 



Om larven och dess hus meddelar Meyer följande: »larven är 15 mill. lång, hufvudet klotformigt, föga 

 nedtryckt, brunt liksom de båda följande segmenterna af thorax; fötterna smutsbruna; abdomen hvitaktigt gul; 

 långs ryggen en svart linea ända till sista segmentet; likaså längs hvardera sidan en fin svart linea; sista abdo- 

 minalsegmentet är starkt utvidgadt samt försedt med korta, bruna hakar och svarta borster. Larven lefver af 

 Nasturtium officinah. Den beskrifning på husen, som Kolenati gifver är ej väl öfverensstämmande med verk- 

 ligheten. Larvens hus är 18 mill. långt, 4 mill. bredt, cylindriskt, knapt böjdt och bygdt af temligen likstora 

 qvartskorn, analändan tvert trubbig, men munändan snedt afskuren. Mot förpupningen förkortas huset till 15 

 mill. längd och båda ändar tillslutas med en glesmaskig membran och med qvartskorn, så att för lufts insläp- 

 pande blott några få, runda maskor lemnas fria i membranen. Vid rounändan fästas husen på stenar eller torra 

 qvistar; i aqvariet uteslutande det sednare. Det högsta antal af de vid en enda qvist sällskapligt fastade husen 



