KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 24. N:0 10. 89 



4. A. fimbriata (PiCT.). Framvingarne ljusbruna, med gulgrå hårighet och något 

 mörkare pterostigmatikalregion; fötterna lergula, låren gulbruna, mot spetsen bredt ler- 

 gula. Hanens nedre analbihang, sedda från sidan, uppåtrigtade, breda; andra leden 

 trubbig; från dennes öfre kant utgår ett koniskt, tandlikt, inåtvändt utskott. Honans 

 äggläggningstub lergul, med utskuren kant och vid nedre kanten en horizontel, bred och 

 krökt plåt. L. e. vsp. 14 — 16 millim.. Kroppsl. 3 — 5 millim. 



Phryganea fimbriata PiCT. Kecherch. 159. t. 11. f. 11. Apatania fimbriata M'Lachl. Eev. 

 & Syn. 214. t. 24.' Wallengr. Ent. Tidskr. 1886. 79. M'Lachl. Stett. Ent. Zeit. 1867. 58. 



Blott funnen inom Sveriges sydligare provinser, Skåne, Småland och Östergötland. 



Beshr. Kroppens färg såsom hos föregående arter, men håren på hufvud och thorax mera gulgrå och 

 låren gulbruna, mot spetsen bredt lergula. Framvingarne ljusbruna, med gulgrå hårighet och något mörkare 

 pterostigmatikalregion, nerverna bruna, med gles svartaktig hårighet; styloid- och glenoidalgrenarne antingen från 

 samma punkt eller förenade i gemensam stam. Bakvingarnes ulnar- och subuln argrenar tangera hvarandra på 

 längre eller kortare stycke. Hanens öfre analbihang aflåagt ovala, koi-ta och platta, de mellersta, sedda från 

 sidan, länga, smärta, raka, med glesa och korta hår i nedre kanten; emellan dessa bihang finnes ett krökt, ned- 

 böjdt, spetsigt, lergult utskott; nedre analbihangen, sedda från sidan uppåtrigtade, breda; deras andra led trubbig, 

 inåtböjd, med ett koniskt, tandlikt, inåtvändt utskott från öfre kanten. Honans äggläggningstub bred, lergul, 

 med utskuren utkant; nedanföre tuben finnes en bred, krökt, horizontel plåt. 



Anm. Ehuru förf. sett en mängd honor af detta slägte från olika trakter af vår halfö, har han likväl 

 ej sett en enda, som han med visshet vägat hänföra till arterna: arctica eller mulebieris, hvilka 

 således ej bär upptagas, ehuru det är högst sannolikt, att åtminstone den förstnämnda förekommer 

 i halföns nordligaste delar. 



5. Fam. Sericostomatldae (Steph.). 



Oceller saknas. Maxillarpalpei-na hos hvardera könet till formen mycket olika, och 

 af vai'ierande beskaffenhet; hos ef med 3 leder, korta, mot pannan uppåtböjda, stundom 

 mycket breda och bildande en mask för ansigtet; hos ¥ med 5 leder, långa, smala, oftast 

 starkt håriga. Framvingarnes subcostalnerv slutar i costalnerven och ej i någon tvernerv. 

 Bakvingarne icke eller blott föga bredare än framvingarne, under hvilan ej sammanlagda i 

 långsgående veck, utan är inkanten oftast hopviken öfver abdomen; dorsalnerverna 3 — 6, 

 hvilka antingen alla eller delvis utgå från ett litet, slutet basfält eller från sjelfva ving- 

 basen. Bakvingarnes radialfält öppet, men subradialfältet stundom slutet genom tvernerv. 

 Famtibierna alltid med 2 sporrar. 



Familjen omfattar medelstora, eller små arter och öfver en sstämmer med Phryganeidce 

 och Limnophilidce genom utloppet af framvingarnes subcostalnerv, men skiljes från båda 

 genom frånvaron af oceller, genom palpernas olika form könen emellan och genom bak- 

 vingarnes oftast öppna subradiaifält. Från Limnophilidce skiljes familjen också genast 

 genom 2 sporrar på främsta tibierna. Från föregående familj skiljes den deremot utom 

 genom annat, genast genom subcostalnervens på framvingarne utlopp i costalnerven och 

 ej i någon tvernerv. 



Maxillarpalperna af varierande beskaffenhet arterna emellan. Fötterna temligen korta, 

 håriga, med mycket korta tornar; hos våra arter likformiga hos båda könen. Antennerna 

 knapt kortare än vingarne, temligen grofva; deras basled ofta längre än hufvudet, stundom 



K. Sv. Vet. Akad. Handl. Baud. 24. N;o 10. ' 12 



