94 H. D. J. WALLENGREN, SKANDINAVIENS NEUROPTERA. II. 



3. Slägtet: GOÉRA Hoffmgg. 



Sporrarnes antal hos båda könen 2, 4, 4. Framvingarnes radialgren, som utgår 

 från diskfältet nära vingbasen, förenas utåt icke med diskfältet medelst någon tvernerv, 

 hvarigenom ett öppet radialfält uppkommer. Subradial- och carpalgrenarne utgå i lång 

 gemensam stam från framsidan af diskfältet. Bakom carpalgrenen finnes ett slutet sub- 

 radialfält, som är nästan tresidigt samt börjar strax utanföre midten af diskfältet, der 

 subradialgrenens och carpalgrenens gemensamma stam utgår, och slutar med Vs ^^ sin 

 längd utanföre nyssnämnde vingfält medelst en tvernerv, som sammanbinder carpalgrenen 

 med den från diskfältets främre hörn utgående metacarpalgrenen. Sesamoidgrenen utgår 

 från diskfältets främre hörn. Bakvingarnes radialfält och subradialfält äro öppna; sub- 

 radialgrenen och carpalgrenen utgå i gemensam stam från diskfältets främre sida; meta- 

 carpal- och sesamoidgrenarne från samma vingfälts främre hörn. På framviagarne emellan 

 subulnargrenen och främre dorsalnerven ett genom en temligen lång tvernerv slutet, 

 subulnarfält, som är inåt smalt och jemnbredt, men vid slutet hastigt och oregelbundet 

 rundadt utvidgar sig och bildar denna utvidgning en hårlös fläck å vingen. Antennerna 

 ej så långa som vingarna; första leden tjock, cylindrisk, 2 gånger så lång som hufvudet. 

 Ingen håruppfylld ränna finnes på någotdera könets vingar. 



Maxillarpalperna hos ef' med lång, tjockhårighet, äro små, böjda uppåt mot pannan, 

 men bilda ingen mask; hos ? äro de 2 första lederna mycket korta, 3:e och sista leden 

 lika långa, men 4:e äfven lång, dock kortare än den 3:e. Fötterna korta, nästan utan 

 tornar. Abdoinen något robust, 6:e och 7:e buksegmanterna hvardera hos d^ med en 

 tverrad taggar eller tänder, men hos ? finnes endast på 6:e buksegmentet en tand. Fram- 

 vingarne temligen breda med trubbig, rundad spets och beklädda med täta hår; bak- 

 vingarne kortare än de främre och gleshårigare. Nervulationen lika hos båda könen. 



Subcostal- och radialnerverna på båda vingparen såsom hos föregående slägten, 

 men radialfälten på båda paren öppna. Framvingarnes subradialfält jemte de nervgrenar, 

 som bilda detta är ofvanföre beskrifvet. Deras diskfält är smalt, långt och jemnbredt 

 samt slutes af en tvei^nerv, der metaearpal- och sesamoidgrenarne utgå från nämnde ving- 

 fält. Glenoidal- och styloidgrenarne utgå från diskfältets bakre hörn förenade i ganska 

 lång gemensam stam. Ulnargrenen utgår från den föga slingrande, men mycket sneda 

 tvernerv, som sammanbinder diskfältet med subulnergrenen och tillsluter ulnarfaltet. 

 Subulnargrenen utgår från diskfältet nära vingbasen, der den genom en tvernerv förenas 

 med främre dorsalnerven och utåt förenas den med samma dorsalnerv genom en vinkel- 

 formig tvernerv, hvars ben äro lika långa och hvilken ej genomskär sistnämnde nervgren, 

 utan slutar i denna; från sagde tvernervs vinkelspets utgår en kort nerv till vingens 

 utkant. Härigenom bildas ett slutet subulnarfält, hvilket ej är till hela längden jemn- 

 bredt eller utåt småningom bredare, såsom hos föregående slägten, utan väl till största 

 längden jemnbredt, men utanföre ulnarfältets spets bildar det hastigt en oregelbundet 

 rundad utvidgning, hvarigenom slägtet lätt skiljes från alla öfriga till familjen hörande. 

 På bakvingarne utgå subradial-, carpal-, metaearpal- och sesamoidgrenarne såsom ofvan- 

 före blifvit anmärkt. Diskfältet är mycket smalt, aldeles jemnbredt och slutes genom en 



