96 H. D. J. WALLENGREN, SKANDINAVIENS NEUROPTERA. 11. 



gående ränna, som är uppfylld med tät hårighet. Hos ? deremot, der denna ränna alltid 

 saknas, är på bakvingarne subradialfältet öppet; subradial- och carpalgrenarne utgå från 

 midten af diskfältets främre sida i mycket lång, gemensam stam; metacarpal- och sesamoid- 

 grenarne utgå från samma fälts främi'e hörn. På framvingarne finnes emellan den här 

 tydligen tvågrenige subulnargrenen och den främre dorsalnerven ett genom en kort 

 tvernerv emellan den förres bakre gren och den sednare vingnerven tillslutet sub- 

 ulnarfält, som utåt småningom utvidgas och vid slutet är tvert, men snedt afhugget. 

 Antennerna ej så långa som vingarne; första leden 2 gånger så lång som hufvudet och 

 nästan naken. 



Maxillarpalperna hos d' klädda med täta, klubbformiga hår, men de äro längre än 

 hos föregående slägte, cylindriska, böjda uppåt pannan och divergerande; hos ? nästan 

 såsom hos föregående slågte. Abdomens 6:e buksegment har en tverrad af 5 — 6 taggar 

 såsom hos Goera, men honans abdomen har intet utmärkande. Vingarnes form och hår- 

 beklädnad likna föregående slägte, men bakvingarne hafva hos d' en på längden öfver 

 diskfälts- och subradialfältsregionen gående ränna eller fåll, som är fylld med täta, klubb- 

 formiga hår och hvarigenom nervulationen delvis oblitereras. Sådan ränna saknas hos ?. 

 Nervulationen är således icke lika hos båda könen. 



Subcostal- och radialgrenarne samt radialfälten på båda vingparen hos båda könen 

 såsom hos föregående slägte. Framvingarnes subradialfält och de nervgrenar, hvarigenom 

 detta bildas, äro ofvanföre beskrifna. Samma vingars diskfält är långt och smalt, men 

 slutar utanföi"e det ställe, der metacarpalgrenen utgår och tillslutes genom en vinkelformig 

 tvernerv från hvars vinkelspets sesamoidgrenen utgår. Glenoidal- och styloidgrenarne utgå 

 från diskfältets bakre hörn förenade i kort, gemensam stam. Ulnargrenen utgår från den 

 räta och mycket sneda tvernerven, som sammanbinder diskfältet med subulnargrenen och 

 tillsluter ulnarfältet. Subulnargrenen, som är tvågrenig, utgår från diskfältet nära ving- 

 basen, der den genom en tvernerv förenas med främre dorsalnerven, och utåt förenas den 

 bakre grenen genom en vinkelbruten med vingens utkant förenad tcernerv, i hvilken 

 dorsalnerven slutar. Härigenom bildas ett långt, slutet subulnarfält, hvilket är utåt små- 

 ningom bredare och der snedt-trubbigt och ej hastigt rundadt och utvidgadt såsom hos 

 föregående slägte. På bakvingarne intager den hårbeklädda rännan hela diskfältet bakom 

 subradialnerven, så att alla nervgrenar från och med carpalgrenen till och med ulnar- 

 grenen äro till sina baser oblitererade, liksom diskfältet. Hos ? deremot är på dessa 

 vingar diskfältet såsom hos föregående slägte och subradial- och carpalgrenarne utgå från 

 detta vingfälts främre sida förenade i lång, gemensam stam; metacarpal- och sesamoid- 

 grenarne utgå från detta fälts främre, men glenoidal- och styloidgrenarne från det bakre 

 höi'net, de sednare förenade i gemensam stam; ulnargrenen utgår från diskfältets bakre 

 sida nära vingbasen, och den tvågrenige subulnargrenen utgår från vingbasen. Något 

 slutet subulnarfält finnes ej å bakvingarne. 



Larven och dess hus liknar föregående slägtes och hos oss finnes, så vidt kändt är, 

 endast en art. 



S. pallipes (Fabr.). Svart eller svartbrun; antenner svartbruna; fötterna oftast ler- 

 färgade, med bruna lår; vingarne svartbruna (o^) eller rödbruna (?). L. e. vsp. 13 — 18 

 millim. 



