106 H. D. J. WALLENGREN, SKANDINAVIENS NEUROPTERA. II. 



B) Oceller saknas. Vingarna smala, lancettlika: bakvingarnes framkant med en 

 stark krök framåt och därefter en utskärning; framvingarnes spetsar skarpa, 



hos den torkade insekten svagt uppätböjda 3. Orthotricliia. 



11:0. Sporrarne O, 2, 4. Oceller saknas. Vingarne lancettlika; bakvingarnes fram- 

 kant med en stark krök framåt och derefter en utskärning; framvingarnes spetsar 

 skarpa, hos den torkade insekten ej uppåtböjda. 4. Hydroptila. 



1. Slägtet: A GR A Y LE A Curt. 



Sporrarne O, 3, 4. Oceller tydliga. Antennernas basled kort, något gröfre än de 

 öfriga, hvilka äro längre än breda, spetsen perlbandslik ; hårigheten tilltryckt. Maxillar- 

 palpernas båda basleder ganska korta, de öfriga temligen långa, den 3:e och 4:e nästan 

 lika långa, den 5:e något längre än hvardera af dessa. De bakre tibieraa med korta hår- 

 fransar på yttre sidan. Vingarne temligen breda, ined mera fullständig nervulation än 

 hos öfriga slägten inom familjen; de främre mera trubbigt spetsiga och mindre håriga; 

 fransarne i deras framkant nästan inga; bakvingarne lancettlika; deras framkant jemn, 

 nästan rät, utan bugt eller inskärning. Framvingarnes spets ej uppåtböjd hos den torkade 

 insekten. 



De främre vingarne ega subcostal- och radialnerver; från det slutna diskfältets 

 främre sida utgå subradial- och carpalgrenarne förenade i kort gemensara stam, från 

 främre hörnet utgå metacarpal- och sesamoidgrenarne likaledes med gemensam stam, och 

 från det bakre hörnet komma glenoidal- och styloidgrenarne i lång gemensam stam; den 

 enkla ulnargrenen utgår frän det slutna ulnarfältet, från hvars bakre hörn den likaledes 

 enkla subulnargrenen har sin upprinnelse; subulnarfältet är äfven slutet genom tvernerv 

 och utom dessa trenne tvernerver finnes en emellan dorsalnerven och vingens inkant, 

 hvilken med de öfriga bildar nästan en rät linea från diskfältets tvernerv till nämnde 

 vingkant, i hvilken kant tinnes nära vingbasen en liten smal lob. Bakvingarne, som 

 sakna subcostalnerv, ega fullständig radialnerv, utlöpande i vingens framkant; från det 

 slutna diskfältets framsida komma subradial- och carpalgrenarne i gensam stam, från 

 främre hörnet metacarpal- och sesamoidgrenarne i gemensam stam och från bakre hörnet 

 glenoidal- och styloidgrenarne likaledes i gemensam stam; från samma ställe utgår äfven 

 den enkla ulnargrenen, stundom på ett kort stycke förenad i gemensam stam med de 

 båda nyssnämnde grenarne; den tvågrenige subulnargrenen upprinner nära vingbasen från 

 diskfaltet och dess gi-ena)- äro ganska korta; abdominalnerven är nära utlop|jet i vingens 

 inkant tvågrenig. Utom vid diskfältets slut finnes ingen tvernerv på bakvingarne. 



Den fiiUbildade inkekten, som är mindre liflig än öfriga till familjen hörande 

 arter, uppehåller sig på vexter vid kanten af dammar, insjöar och floder. 



1. A. multipunctata (Curt.). Hufvud och pronotum med grågul hårighet; fötlerna 



lergulaktiga med bruna lår; framvingarne svartaktiga antingen enfärgade eller med talrika 



guldgula fläckar eller enfärgadt blekgrå. L. e. vsp. 8 — 9 millim. 



Ai/rai/lea multipunctata Curt. Phil. Mag. 1834. 217. M'Lachl. Tr. Br. 29. t. 5. f. 6. 

 Rev. & Syn. 506. t. .58. TTi/droivhestria sexniarnlata Kol. Gen. & Sp. I. 103. Tl/jdropiila pnmiiio 

 Zett. Ins. Lapp, 1074. 



