118 H. I). J. WALLENGRKN, SKANDINAVIENS NEUEOPTERA. II. 



kanten är i ändan betydligt utdragen öfver munnen och bildar en halfruud sköld, som skyddar larven, när han 

 utsträcker de främre segmenten för att hämta näring. Han kryper på vattnets botten ocli hnsets konvexa sida 

 vändes alltid uppåt. (M'Lachl.) 



2. .1/. distinguenda n. sp. Hufvudets hår grå; palpernas 3:e led normal; fram- 

 vingaTiie hos o^ gulgrå genom temligen tät, tilltryckt hårighet och ur disklaltets bakre 

 hörn utgå 2 nervgreimr, stundom förenade i kort, gemensam stam ; framvingarne hos ? 

 h vitgrå eller hvitaktiga med mycket gles, tilltryckt hårighet och ur diskfiiltets bakre hörn 

 utgå 3 nervgrenar, stundom förenade i gemensam stam. L. e. vsp. 19 — 25 millim. 



Hittills blott funnen i mellersta Lappland. 



Beskr. Liknar mycket vissa varietetcr af M. angustata, men skiljes derifrån genast genom framvingarnes 

 nervförgreniugar Antennerna bos q^ brunaktiga, hos 9 hvitaktiga. Hårigheteu på hufvud och thorax grå, hos 

 9 blekare. Kroppen svart, hos 9 mera svartgrå. Abdoraen undertill blekare, med ännu blekare segmentkanter. 

 Palperna med brungrå hårighet, som är temligen läng och tät på de 3 baslederna, hvilka ofvantill hafva några 

 svarta hår; r>:e leden till formen normal. Fötterna hos (j^ grågulaktiga, med brunaktiga lår, hos 9 hvitaktiga, 

 med brunaktiga lär; coxae svarta. Framvingarne hos ef gulgrå genom den temligen täta, korta och tilltryckta 

 bärigheten; ur diskfältets främre hörn utgår ensamt subradialgrenen, men ur det bakre hörnet komma carpal- 

 och glenoidalgrenanie, stundom, men ej alltid förenade i kort gemensam stam, hvaremot ur ulnarfältet komma 

 styloid- och ulnargrenarnc förenade i kort stam, men subulnargenen ensam; fransarne brunaktiga. Bakvingarne 

 hos c/' rökgrå, med mörkare nerver och fransar. Framvingarne hos 9 gi'åhvita, med mycket gles och kort 

 grågul bärigliet; subradialgrenen utgår ensamt ur främre hörnet af diskfältet, men från bakre hörnet utgå o 

 nervgrenar stundom i gemensam stam, af hvilka då carpalgrenen, som är lång, temligen strax leninar stammen 

 och utlöper i framkanten, men glenoidal- och styloidgrenarne, som äro- korta, utlöpa den förre uti och den sed- 

 nare bakom vingspetsen; ur ulnarfältets spets utgå 3 nervgrenar nemligen: ulnargrenen, den oberoende nerven 

 och subulnargreneu, alla stundom i gemensam stam, men af dessa lemna dä de båda förstnämnda, hvilka äro 

 ganska långt förenade med hvarandra, ganska fort den gemensamma stammen, från hvilken den sistnämnde 

 ensamt skiljer sig ganska fort; fransarne föga möi-kare än grundfärgen. Bakvingarne hos 9 blekt gråhvita med 

 fransar af samma färg. Abdominalbihangen hos (f äro till form ganska lika med dem hos samslägtingarne, 

 men de öfre äro kortare, bredare och i spetsen rundadt trubbiga. 



3. M. palpata M'Lachl. Hufvudets hår hvitaktiga eller gulaktiga; palpernas 3:e 

 led kort, något bågböjd, med svart hårtofs i öfre kanten; framvingarne blekt gulgrå eller 

 hvitgrå; ur diskfältets bakre hörn utgår hos (f en ensam nervgren, men hos ? utgå 

 derifrån 3 nervgrenar förenade i gemensam stam. L. e. vsp. 20 — 25 millim. 



Molanna palpata M'Lachl. Rev. & Syn. 287. t. 31. 



Förekommer under Augusti och Septen)ber månader pä spridda ställen inom vår 



halfö ända upp i Norges nordliga delar, isynnerhet vid insjöar, och är mera i rörelse 



under dagen än de flesta af sina- samslägtingar. 



Beskr. Liknar åtskilliga varieteter af M. palpata, men skiljes lätt derifrån genom formen hos palpernas 

 3:e led, som är lika hos båda könen. Antennerna ljust bruna, med föga mörkare ringai'. Kroppen svart eller 

 svartaktig. Elufvudets bär hvitaktiga eller gulaktiga. Palpernas hårighet brungrå eller brunaktig; 3:e leden 

 mycket kortare än den 4:e, något bågböjd, vid basen smal, men utåt tjock, i öfre kanten föi^edd med en tydlig 

 och upprättstående, skarjjt svart hårtofs. Fötterna lergula, med svarta coxse och svartbruna lår. Abdomen 

 svart, med blek sidolinea. Framvingarne blekgrå eller gråhvita, enfärgade, men i kantenm smalt brunaktiga, 

 med brunaktiga nerver och fransar. Bakvingarne blekt rökgrå eller hvitgrå, i kanterna smalt brunaktiga, med 

 fransar och nerver likaledes brunaktiga. På framvingarne hos ef utgår ur främre hörnet af diskfältet ensamt 

 subradialgrenen och ur bakre hörnet ensamt carpalgrenen, men ur ulnarfältets bakre hörn komma glenoidal-, 

 styloid- ocii den enkla ulnargrenen i gemensam stam och alla vända bakåt, samt den enkla subulnargreneu utgår 

 ur ulnarfältet bakom dettas baki'e hörn; hos 9 utgår subradialgrenen såsom hos (f, men ur diskfältets bakre 

 hörn komma i gemensam stam 3 nervgrenar, nemligen carpal-, glenoidal- och styloidgrenarne, vända framåt och 

 utlöpa i vingkanterna såsom hos 31. disUngvenda, men ur ulnarfältet komma ur bakre hörnet ulnargrenarne och 

 den långa oberoende nerven i gemensam stam; samt ur samma hörn den enkla subulnargreneu. Analbihangen 

 hos ef likna dem hos M. angustata, men de öfre äro bredare, mera upprätt stående och ej så starkt böjda och 

 de nedre kortare, ej sä smala och mot spetsen inböjda. 



