136 H. D. J. WALLENGREN, SKANDINAVIENS NEtTROPTEtJA. U. 



Beskr. Antennerna gulaktiga, med svartaktig teckning mot basen ofvantill vid ledfogningarne. Hufvud, 

 palper ocU tborax lergula, med ockragul härigbet. Abdomen grönaktig. Fötterna ockragula. Framvingarne 

 med mycket lång ockragul hårighet, några spridda brunaktiga punkter, brunaktig kort snedlinea i inkanten och 

 en brunaktig linea längs diskens tververver, bvilka bilda en sned sammenhängande rad; ulnar- och subulnar- 

 grenarne utgå från ulnarfältet förenade i gemenstam stam, fVansarne länga, grågulaktiga, men i analhöruet brun- 

 aktiga. Bakvingarne hyalina, med gråaktig bärighet och långa gråaktiga fransar. Öfre analbihangen hos ef 

 länga, smala, utåt klubbfoi'miga; emellan dem ett smalt, spetsigt, med dem nästan lika långt utskott; mellersta 

 analbihangen platta, aflångt ovala; de nedre analbihangen vid basen breda, derefter delade i en läng och smalare, 

 starkt krökt, utåtstäende gren och en uppätstående gren, som mot spetsen är tandadt inknipen och derefter 

 smal samt på yttre sidan försedd med 2 tänder. 



3. Pl. tripunctata Fabr. Framvingarne med grå hårighet och små, glest spridda, 

 mörkbruna atomer samt 3 svaraktiga fläckar, stälda i sned tverlinea; diskens 3 tvernerver 

 trappstegsform iga; bakvingarne blekt grå, med gråaktig hårighet och grå fransar. L. e. 

 vsp. 13 — 17 millim. 



Fhrtjij. tripmictata Fabr. E. S. II. 81. Mystandes tripunctala BoRM. Handb. 920. Setodes 

 punctatella Ramb. Nevr. 516. Setodes lacustris Kol. Gen. & Sp. II. 266 p. p. Trixnodes punctatella 

 Wallencjr. Öfvers. af Kongl. Vet. A:s Förhandl. 1870. 166. Oecetis tripunctata M'Lachl. Rev. & 

 Syn. 337. t. 36. 



Sällsynt och endast träffad i nordöstra Skåne och vid Sölvesborg under Juli och 

 Augusti månader. 



Beskr. Antennerna hvitgula, ofvantill mot basen med knapt mörkare ledfogningar. Kroppen brun, med 

 hvitgrä bärighet. Palperna brunaktiga med grå bärighet. Abdomen grå. Fötterna hvitgula. Framvingarne 

 smala, med grä bärighet och glest spridda, små, mörkbruna eller svartaktiga atomer; 3 svartaktiga, i sned tver- 

 linea ställda svarta fläckar eller punkter, hvaraf 1 vid subcostalnervens utlopp, 1 vid basen af subradialfältet 

 och 1 närmare inkanten; en rad punkter af samma färg långs utkanten; diskens tvernerver trappstegsformiga; 

 ulnar- och subulnargrenarne utgå ur ulnarfältet i gemensam stam; fransarne gråaktiga. Bakvingarne grä, med 

 långa grä fransar och grä bärighet. Öfre analbihangen hos <^ förenade till eu platt plåt med långa här; 

 derunder ett spetsigt, något krökt utskott, som mot basen är bredt; nedre analbihangen uppåtböjda, mot 

 basen breda, i öfre kanten starkt och snedt utskurna, så att den inre kanten bildar en bred tand, hvarifrån 

 ett långt, smalt, spetsigt utskott utgår, och den yttre kanten bildar en bredare uppåtkrökt, men kortare och 

 trubbig lob. 



9. Slägtet: S E T O D E S Ramb. 



Sporrarna O, 2, 2. Antennerne omkring IV2 gång så långa som framvingarne, 

 men hos ? något kortare än hos c/'. Hufvudet litet, tätt hårigt. Ögonen hos båda könen 

 lika. Maxillarpalperna håriga. Framvingarne långsträckta, nästan lancettlika, tätt håriga, 

 med ej inböjd spets och med långa fransar. Bakvingarne smalare än de främre, lancett- 

 lika, ej veckade; i framkantens midt med en framstående tand och der utanföre skarpt 

 utskurna; vingspetsen skarpt spetsig; fransarne mycket långa. Vingnervqrna hos båda 

 könen lika. Framvingarne hos båda könen sakna styloidgren; subradialgrenen ocli carpal- 

 grenen utgå förenade i gemensam stam ur främre hörnet af det jemförelsevis korta 

 subradialfältet; blott radialfältet utåt slutet genom tvernerven, men tvernerv saknas i 

 subcostalfältet; ulnarfältet slutet och sträcker sig inåt ganska långt mot basen; diskens 

 tvernerver trappstegsformiga. Bakvingarnes glenoidal- och ulnargrenar utgå ur diskfältets 

 bakre hörn förenade i lång gemensam stam; subulnargrenen tvågrenig, båda gTenarne 

 ganska korta; metacarpalgrenen utgår ur diskfältet i gemensam stam med carpalgrenen, 

 ur hvilken subradialgrenen utgår tvernervslikt nära vingspetsen. Fi^amvingarnes glenoidal- 

 och ulnargrenar utgå ur diskfältets bakre hörn förenade i gemensam stam. 



