148 H. D. J. WALLENGEEN, SKANDINAVIENS NEUKOPTERA. II 



Beskr. Anteimerna mörkbruna, gulringlade. HutVudet svart, med gula h<år. Palperiia bruna. Thorax 

 svartbruu, med gul liårighet, som på sidorna är brun. Abdomen svart. Fötteiuia sniutsgula. Framvingarne 

 randade i spetsen, till färgen mörkt svartbruua, täthariga, med svarta länga hår mot basen af nerverna-, den 

 mörkbruna hårigheten blir efter djurets död blekare och småningom Ijusbrun; fransarne gråbruna; nerverna 

 mörkbruna; glenoidal- och styloidgrenarnes gemensamma stam är oftast betydligt längre än hvardera af båda 

 grenarue. Bakvingarne mörkt rökgrä, hälft genomskinliga, med mörkgrå fransar och svartaktiga nerver. Abdoraens 

 8:e ryggsegment har hos ef en djup, halfcirkelformig utskärning i kanten; öfre aualbibangen äro långa, smala, 

 utåt något bredare; de nedres basled är bred och i undre kanten konvex, men slutleden är lång, utåt småningom 

 afsmalnaude och i spetsen rundadt trubbig. Honans äggläggningslida är brun med gulaktig spets. 



4. Slägtet: PLECTROCNEMIA Steph. 



Sporrarne 3, 4, 4. Antennerna ej sägtandade; basleden svälld. Oceller saknas. 

 Maxillarpalpernas 2 basleder mycket korta och bredare än de öfriga; 3:e leden längst och 

 något krökt; 4:e kortare än 3:e; 5:e lika lång med de öfriga sillsammantagne. Labial- 

 palperna korta, sista leden lång. Framvingarne täthariga, långsträckta, i utkanten i-un- 

 dade, med korta fransar; en tvernerv i midten af costalfältet; ur det slutna, långsträckta, 

 mycket långa subradialfältet utgå ur främre hörnet subradial- och carpalgrenarne förenade 

 i gemensam stam, men metacarpalgrenen utgår ur bakre hörnet och sesamoidgrenen ur 

 bakre sidan af samma fält vidt skilda frän hvarandra; ur det kilformiga, slutna inskjut- 

 ningsfältet utgå ur fi"ämre hörnet glenoidal- och styloidgrenarne förenade i gemensam 

 stam, men ur det bakre hörnet den tvågrenige ulnargrenens båda grenar nära intill hvar- 

 andra; ur det slutna ulnarfältets bakre hörn kommer den tvågrenige subulnargrens stam, 

 och nämnde fält förenas närmare dess slut genom tvernerv med den följande dorsalnerven; 

 tvernerv tinnes emellan subcostalnerven och radialnerven samt emellan denne och sub- 

 radialfältet. Bakvingarne kortare, men bredare än de främre; i utkanten rundade, men i 

 framkanten nästan räta; subradial- och carpalgrenarne komma ur främre hörnet af det 

 lilla, tresidiga, slutna subradialfältet förenade i gemensam stam, och ur bakre hörnet af 

 samma fält de vidt från hvarandra skildai metacarpal- och styloidgrenai-ne; glenoidalgrenen 

 frän Ijakre hörnet, men den enkla ulnargrenen från bakre sidan af diskfältet, den sednare 

 långt från den tvernerv, som tillsluter ulnarfältet; styloidgren saknas; den tvågrenige 

 subulnargrenens båda grenar utgå från ulnarfältets bakre hörn. Abdomen har på hvarje 

 sida af 4:e segmentet en grof tråd, som från bred bas småningom afsraalnar. Mellersta 

 fotparets tibier och tarser hos ? knapt utvidgade. 



Slägtets arter uppehålla sig \id rinnande vatten, deri också larverna lefva. Dessas 

 hufvud är stort; den korta prothorax är hornartad, men de öfriga kroppsegmenterna äro 

 mjuka; analhakarne äro tvåledade, ganska långa, starkt divergerande; respirationstrådar 

 saknas, men tinnas hos pupan. Larverna uppehålla sig under flata stenar, stundom fria, 

 men betäcka sig stundom med löst sammanspunna småstenar. Pupans hus, som är fastare 

 byggdt af småstenar och silke, är fastsittande. 



P. conspersn (Cuut.). Hufvudet med .silfverhvit hårtofs mellan antennerna; fram- 

 vingarne gråaktiga, med grågula fläckar som äro blandade med bruna i disk, utkant och 

 omkring vingspetsen. L. e. vsp. 20 — 30 millim. 



