IfiO H. T). -T. WALLENGREN, SKANDINAVIENS NEUnOPTERA. 11. 



längre än den 4:e, ej inångledad eller piskformig. Fötterna utan tornar på tibierna, men 

 med små sådana på tarserna; bakersta fotparets sporrar 4, det framstås 1. Fraravingarne 

 långa, ocli smala., nästan jemnljreda; de Ijakre kortai-e och föga. bredare än de främre; 

 båda vingparens subradialfält slutet; de främres alltid med tvernerv mot slutet af costal- 

 fältet samt på midten af subcostal- och radialfälten; de baki'es subcostal- och radialnerver 

 tydliga, men löpande temligen nära hvarandra; vingnerverna lika hos båda könen. Oceller 

 finnas, men små. 



Hufvudet transverselt, temligen stort och bredt, med håriga vårtor. Pannan svald 

 och hårig. Antennerna lika långa hos båda könen. Labialpalperna temligen långa, håriga.. 

 3:e leden böjlig. Pronotum och raesonotum med håriga vårtor. Fötternas sporrar 1, 4, 4, 

 på framfötterna. korta, de öfriga långa, och sinsemellan nästan lika.; af främsta, tarsernas 

 klor är hos ef yttre klon bredare än den inre; tibierna och tarsernas l)asled hos ? något 

 utvidgade och på inre sidan konkava. Framvingarne med afrundad spets, föga håriga, 

 med en glänsande, naken tiäck i närheten af subradialfältet. Bakvingarne föga bredare, 

 men betj^dligt kortare än de främre, trubbiga och knapt veckade. Abdomen kort och 

 robust, utan tand på något buksegment. Vingarne läggas under hvilan takformigt öfvei' 

 hvarandra. 



Fraravingarne ega subcostal- och radialnerver; emellan båda, äfvensom i costalfältet 

 en tvernerv; emellan radiaJnerven och det slutna, subradialfältet återigen en tvernerv och 

 ur subradialfältet, som är kort, men temligen l^redt, nästan fj^rsidigt, utgå ur främre 

 hörnet subradial- och carpalgrenarne från samma punkt; ur bakre hörnet utgå metacarpal- 

 och sesamoidgrenarne förenade i gemensam stam, hvilken genom en tvernerv sainman- 

 bindes med glenoidal- och styloidgrenarnes långa, gemensamma stam, som utgår från 

 diskfältets bakre hörn. Ett litet tresidigt inskjutningsfält finnes bakom diskfältets bakre 

 hörn och från bakre hörnet deraf utgår den enkla ulnargrenen. Emellan diskfältet och 

 den tvågrenige subulnargrenens långa stam äi- en tvernerv och emellan nyssnämnde gren 

 nära. dennes utgångspunkt och främsta, dorsalnerven en annan tvernerv. Båda, dorsal- 

 nerverna. förenas nära vingbasen genom tvernerv. Bakvingarne, som hafva subcostal- och 

 radialnerver förenade nära utloppet genom en sned tvernerv, ega slutet, tresidigt sub- 

 radialfält genom tvernerv förenadt med radialnerven ; från detta fälts främre hörn utgå 

 subradial- och carpalgrenarne skilda, från iivarandi-a, och från bakre hörnet metacarpal- 

 och sesamoidgrenarne, likaledes sinsemellan åtskilda; inskjutningsfält saknas; glenoidal- 

 och styloidgrenarne utgå ur det smala, slutna diskfältets bakre hörn förenade i lång gemensam 

 stam och från samma vingfälts bakre sida kommer den enkla ulnargrenen, kort innanföre 

 hvilkens utgångspunkt fältet förenas med den tvågrenige subulnargrenen genom en tver- 

 nerv, men ingen tvernerv finnes emellan sistnämnde gren och båda abdominalnerverna, 

 som deremot sinsemellan förenas genom en sådan nära, vingbasen. 



Djuren, som under hvilan hafva ett smalt och långsträckt utseende, uppehålla sig 

 vid hastigt och något forsande åar och floder, der de företrädesvis hvila sig på moss- 

 belupna stenar eller andra föremål, hvilka räcka öfver vattenytan, men deras larver och 

 dessas hus äro ännu okända. Till familjen hörer kna])t mer än ett slägte, hvaraf inom 

 Europa ej förekommer, så vidt kändt är, mer än en art, hvilken äfven träffas hos oss. 

 Från Amerika, Afrika och Asien ilro några flera arter kända. 



