KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 24. N:0 II. 5 



O 



Ar 1878 i Januari företog G. Ekman ombord å kanonbåten Gunhild, kapten v. 

 Horn, en h3'drografisk rekognoscering i trakten kring Strömstad, Väderöarne och Lysekil 

 i afsigt att studera bafvets salthalt och temperatur under tiden för sillfisket. 



Följande vinter 1878 — ^79 stälde hushållningssällskapet i Göteborgs län på lands- 

 höfdingen grefve Ehrensvärds förslag medel till disposition för en hydrografisk under- 

 sökning af de Bohuslänska farvattnena med speciel hänsyn till förhållandena i de trakter, 

 der sillfiske idkades. Denna undersökning uppdrogs åt G. Ekman och utfördes ombord å 

 kanonbåten Alfhild, kapten Lennman. Resultaten af dessa båda vinterespeditioner offent- 

 liggjordes i hushållningssällskapets qvartalsskrift. ^) 



Ar 1882 och 1884 utfördes de båda vigtiga Tyska expeditionerna med kanonbäten 

 Drache,^) kapten Holzhauer, uti Nordsjön och Skagerack, hvilka vi redan omnämnt i det 

 föregående i sammanhang med Pommerania-expeditionen. Vi återkomma senare härtill. 



För ett detaljeradt studium af Nordsjöns, Skageracks och Kattegats hydrografi finnes 

 ett betydligt material insamladt uti de observationsserier, som numera hvarje år utföras å 

 de Tyska, Danska och Svenska fyrskeppen och nautiskt-meteorologiska stationerna. I några 

 fall hafva vi härur kunnat hemta vigtiga bidrag till vår framställning, såsom t. ex. ur de 

 Danska fyrskeppens observationsserier för Februari månad 1890, hvilka af Direktören för 

 Kjöbenhavns Meteorologiska anstalt D:r A. Paulsen godhetsfullt ställts till vår disposition. 

 Vissa af dessa fyrskepp, såsom Skagens och Horns Ref, Trindelen och Laäsö Rende, hafva 

 ett sådant läge, att iakttagelserna äro af största värde för hela detta hafsområdes hydro- 

 grafi, hvilket eljest icke alltid är fallet med dylika observationer. Ty observationerna från 

 fyrskepp och fasta kuststationer utföras nästan alltid på grundt vatten och nära kusten, ^) 

 der resultaten starkt påverkas af lokala förhållanden och tillfiilliga atmosfäriska inflytanden, 

 från hvilka man måste bortse, då man vill försöka träffa och återgifva sjelfva hufvud- 

 dragen af hela vattenområdets hydrografi. 



Uti de hittills utkomna delarne af det Danska verket: »Det videnskabelige Udbytte 

 af Kanonbaaden Hauchs togter 1883 — 86» finner man, förutom ett rikhaltigt innehåll af 

 biologiska iakttagelser, äfven en serie af specifika vigtbestämningar och temperaturobserva- 

 tioner från alla delar af Kattegat. I afseende på dessa heter det:*) 



»I den foranstaande Ovei'sigt om Skrabningerne indeholdes, som man vil se, et be- 

 tydeligt Matei^iale af Saltholdigheds- og Temperaturmaalinger; et Materiale, der sammen 

 med det fra vört Meteorologiske Institut indsamlede, vil kunne Itegges til Grund for en 

 Bearbeidelse af Kattegattets Hydrografi; men en saaclan existerer for Öjeblikket ikke.» — 

 Då materialet af iakttagaren sjelf lemnats alldeles obearbetadt, hafva vi icke heller upptagit 

 detsamma till diskussion. 



') Biliang till Göteborgs ocb Bohusläns hushållningssällskaps qvartalsskrift 1880. Göteborg. 



^) Ergebnisse der Untersuohungsfahrten S. M. Knbt. »Drache» in der Nordsee in den Soimnern 1881, 

 1882 u. 1884, veröffentl. v. d. Hydrographischen Amt der Admiralität. Berlin 1886. 



^) I motsats härtill må nämnas de temperaturserier, sona tagits i de Norska fjordarne och i Skagerack alltifrån 

 1871 . på professor Mohns föranstaltande af olika observatörer samt ombord å sjÖÄiätningsfartyget Hansteen. De 

 återfinnas i Mohns arbete: Nordhavets dybder, strömninger og temperaturer 6. p. 81 o. f. uti Den Norske Nord- 

 havsexpeditiou 1876 — 78. 



^) 1. c. p. 33. 



