8 PETTERSSON OCH EKMAN, SKAGERACKS OCH KATTEGATS HYDROGRAFI. 



i Östersjön än i Nordsjön, hvilken på grund af gemenskapen med Atlanten har mycket 

 likformigare temperatur. Det gifves sålunda, såsom G. Ekman anmärker,') tvenne tider 

 på året (inträffande på våren och hösten), då Östersjöströmmens vatten är i thermisk 

 jemvigt med Nordsjöns, men under resten af året är det antingen högre (nemligen under 

 sommaren) eller lägre (om vintern). Som det Baltiska vattnet och dess blandnings- 

 produkter med Nordsjöns vatten på grund af sin ringa salthalt alltid måste hålla 

 sig vid ytan, der det omedelbart påverkas af atmosfärens temperatur, hvilken endast 

 långsamt förmår tränga ned till de djupare lagren, inses att det karakteristiska hufvud- 

 draget i den årliga period, som Skagerack och Kattegat äro underkastade, är: att 

 ytlagret om sommaren är varmare, om vintern kallare än de underliggande lagren, 

 hvarjemte detta ytlager om sommaren är mera utspädt med färskvatten än under 

 vintern. 



Huru långt detta årstidernas inflytande når, huru fördelningen af salthalt och 

 temperatur gestaltar sig under vintern och sommaren — detta återstår nu att utreda. 

 Vi tro oss i det materiel som föreligger ega tillräckliga utgångspunkter för att i all- 

 mänhet kunna uppdraga en jemförelse mellan Skageracks och Kattegats' vinter- och 

 sommartillstånd. Deremot fattas ännu tillräckliga iakttagelser från årets öfriga tider 

 för att kunna fullständigt skildra öfvergången från vinter- till sommartillståndet och 

 vice versa. 



Men det finnes anledningar att antaga, att förändringar inträffa i denna del af hafvet, 

 som sträcka sig till vida längre tidsrymder än år och årstider. Ur det stora materialet 

 af dels tryckta, dels otryckta redogörelser för expeditioner från 1868 till 1890 skola vi 

 söka sammanställa några fakta, uti hvilka spåren af en sådan långsamt inträdande för- 

 ändring, förnämligast uti de undre vattenlagrens beskaffenhet, kunna skönjas; men vi åt- 

 nöja oss med att framlägga de fakta, som vittna om att en dylik förändring håller på 

 att fullbordas, utan att inlåta oss på frågan, huruvida den är af periodisk eller operiodisk 

 natur, hvilken fråga i närvarande stund endast kan blifva föremål för hypotheser, men 

 knappast för någon saklig vetenskaplig diskussion. 



Med dessa hufvudsyftemål för expeditionen förenades sedermera några biändamål 

 på framställning af några framstående specialister på de biologiska vetenskapernas om- 

 råde. Den tid och de medel expeditionen hade att förfoga öfver medgåfvo icke utförandet 

 af något arbete med trawl, bottenskrapa eller ythåf i zoologiskt och botaniskt syfte. 

 Men på anhållan af D:r GoÉs tillvaratogs något af bottenslammet som upphemtades 

 vid djuplodningarne och sändes förvaradt i sprit till honom för att undersökas på 

 Rizopoder. Ingeniör E. Scholander anbragte för detta ändamål en - ny anordning 

 vid djuploden. Kand. L. Schmelck npphemtade under expeditionen vattenprof från 

 olika djup för att undersökas på bakterier medelst en af honom för ändamålet konstruerad 

 apparat. 



Härmed är i korthet angifvet expeditionens program. Till utförande af detta pro- 

 gram förenade sig följande personer. 



') Hydrografiska undersökningar vid Bohuskusteu p. 6. 



