30 



PETTERSSON OCH EKMAN, SKAGERACKS OCH KATTEGATS HYDROGRAFI. 



Den stora nedsättningen i ytvattnets salthalt och temperatur som inträdt mellan d. 

 8:de och 16:de i månaden är visserligen särdeles påfallande, men förefaller oss ingalunda 

 oväntad. Orsaken dertill är redan vidrörd i det föregående och ligger deruti, att under 

 tiden före d. 8:de en period af vestliga vindar herrskat i Nordsjön och drifvit dess yt- 

 vatten förbi Skagen och ett stycke österut inåt Kattegat under det deremot veckan mellan 

 d. 8:de och 1 6:de varit utmärkt af stadig (fast icke häftig) ostlig vind, hvilken åter drifvit 

 ut det uppdämda vattnet från Kattegat vester om Skagen. Att så är förhållandet inses, 

 om man jemför de första 8 ytobservationerna, som togos d. 8:de Februari mellan Göte- 

 borg och Skagen, med observationerna 85 — 93 (se tabellen) från motsvarande punkten å 

 samma linie under hemresan d. 16:de Febr. ifrån Skagen till Göteborg. 



Uppstälda i ordning från V. till O. få dessa serier följande utseende. De äro tagna 

 omkring 5 eng. mil från hvarandra. 



d. 8:de Febr_... N:o 8. 



temperatur.. 4°2. 



salthalt... -. 32,65. 



d. 16:deFebr.... N:o85. 



temperatur 2°8. 



salthalt 29,81. 



Samma vattensort (omkr. 29 %o salthalt) som d. 8:de Febr. var tillbakaträngd till 

 stationen 3 omkring 8 eller 10 eng. mil vester om Vinga hade d. 16:de utbredt sig till 

 Skagen. Genom Christiansandsbåtens iakttagelser d. 18:de Febr. äro vi i stånd att följa 

 spridningen af det från Kattegat och den Baltiska strömmen härstammande vattnet öfver 

 en stor del af Skagerack långt vester om Skagen, dit det drifvits af de rådande östliga 

 vindarne. Det är denna situation som kartan i plansch II skildrar. Man inser häraf 

 huru ofantligt vexlande och rörliga förhållandena äro inom ytlagren af hafvet omkring 

 den Danska halföns nordligaste spets under vintertiden. Skagens fyrskepp ligger än uti 

 Nordsjövatten än uti Baltiskt vatten, såsom den ytterst vexlande salthalten visar uti dess 

 observationsserier, hvilka i en följande afdelning meddelas. 



Men äfven till bottenlagren på 100 Meters djup har förändringen, som försiggått 

 mellan d. 8:de och 16:de Febr., sträckt sig, såsom synes af talen: 



(Skagen.) 

 7. 



6. 



5. 



4. 



3. 



2. 



(Vinga.) 

 1. 



3:5. 



3:8. 



3:8. 



4:0. 



2:8. 



2:6. 



2:7. 



31,95. 



31,84. 



32,50. 



32,73. 



28,92. 



28,26. 



26,77. 



86. 



87. 



88. 



89. 



90. 



91. 



92. 



2:0. 



1>- 



2:0. 



1:8. 



1:8. 



1>- 



1:0. 



27,53. 



27,68. 



26,43. 



25,71. 



24,6?. 



20,51. 



17,96. 



d. 8:de Febr. 

 temperatur ._.. 



100 M. 



5:4. 



salthalt 34,75 7oo- 



d. 16:de Febr _ 100 M. 



temperatur -..<:.. 6:2. 



salthalt -.-.- 34,92 7oo- 



Sjelfva den omständigheten, att förändring inträffat på så stort djup, äfvensom att 

 denna förändring gått i alldeles motsatt led mot förändringen vid ytan, är egnad att 

 väcka uppmärksamhet. Vi spara diskussionen härom tills vi senare blifva i tillfälle att 

 anföra Christiansandsbåtens observationer 2 dygn senare från trakten vester om Skagen. 

 För öfrigt går ångbåtens kurslinier från Skagen ända till Elbemynningen öfver de Danska 

 och Tyska kustbankarne på mycket grundt vatten. Vid iakttagelserna från Skagen till 

 Horns Ref är följande att bemärka. 



