KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 24. N:0 II. 35 



att anställa en observationssene d. 16 Juli 1890 (alltså omkring 6 månader efteråt) å 

 samma punkt, der station Cn gjordes natten mellan d. 18 och 19 Febr. 1890. Jemförel- 

 sen jlr upplysande för vinter- och sommarförhållandena i Skagerack. Se äfven den gra- 

 fiska framställningen vid sektion 1 å pl. III. 



station Cu d. 18—19 Febr. 1890 Station Fj d. 16 Juli 1890. 



Djup i M. Salthalt. "/oo. Salthalt '>l„„. 



O 33,66 — 



10 — 30,26 



20 33,76 ..._ 32,88 



30 34,07 34,62 



40 34,53 __. 34,71 



50 — _. 34,71 



60 -. 34,71 — 



80 35,04 34,79 



100 34,95 34,81 



Vi göra här för första gången bekantskap med ett af de vigtigaste dragen i Skage- 

 racks hydrografi, nemligen: 



att ytlagret i denna del af Skagerack om sommaren {Augusti) utgöres af ett lager 

 utströmmande vatten från Kattegat af intill 30 Voo salthalt eller deromkring , men om 

 vintern af ett inströmmaiide vattenlager innehållande mellan 33 — 34 %„ salt;^) 



det under vintern inkomna vattenlagret af öfver 33 "/qo reduceras sommartiden till 

 en tjocklek af endast några meter. Den Baltiska strömmens vattenmassor förtränga det- 

 samma, så att endast ett obetydligt och tunnt lager finnes qvar, och intaga dess plats om 

 sommaren. 



Detta kan man redan inse af en blick på ofvanstående tabell, der siffran 33 icke 

 förekommer en enda gång i sista kolumnen, men alldeles afgörande bevis komma att 

 framläggas senare. Vi kunna härtill foga en tredje iakttagelse, hvarom antydningar kunna 

 finnas, om man jemför observationerna frän 30 och 40 M. djup i ofvanstående tabell, men 

 hvars betydelse först senare blir fullt klar, nemligen: 



Vattenlagret af mellan 34 och 35 "/q^ salthalt förminskas icke liksom 33 %o vattnet 

 till sin mäktighet, utan tilltager snarare om sommaren. 



En annan iakttagelse som erbjuder sig vid betraktande af sektion 1 i plansch III är: 



att isothermer och isosaliner mycket nära, följas åt, sä att: 



isosalinen 32 "/oo åtföljes af isothermen 3° C. 

 » 33 » » » » 4° C. 



» 34 » » » » 5° C. och 6° C. 



Detta ger en antydning om, att dessa vattenlager måhända hafva olika ursprung 

 och spela olika roll uti Skageracks hydrografi. De ytterligare anledningar vi hafva att 

 framställa denna åsigt skola framkomma senare vid jemförelsen mellan alla sektionerna. 

 Här vilja vi endast angifva vårt sätt att beteckna och indela de olika vattenlagren i 



') Dessa siffror gälla för den stora mellersta delen af Skagerack pä linien Skagen — Cliristiausand. Längre 

 norrut finner man i ytan 32 — 33 "/qq om vintern. Se station Cxii samt Skandinaviens linier pl. IV och kartan 

 å plansch II. 



