KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 24. N:0 



43 



Statiou. 

 S. 



Februari. 



N. Låtit. 



och 

 0. Longit. 



Prof- 

 vets 

 djup. 



Vatt- 

 nets 

 tenip. 



S a 1 t h a 1 t. 



Station. 

 S. 



Februari. 



N. Låtit. 



och 

 0. Longit. 



Prof- 



vets- 

 djnp. 



Vatt- 

 nets 

 temp. 



S a 1 t h a I t. 



Dat. 



Timme. 



Cl. 

 liler. 



Salt 



pr 



liter. 



Salt 



pr 



mille, 



Dat. 



Timme. 



Cl. 

 pr 



liter. 



Salt 



pr 



liter. 



Salt 



pr 



mille. 



XVIII 1) 

 XVIII a 



15 

 15 



— 



S.-fjord, 

 Rökholmen 



Krossfjord 





 5 



10 



13 







+ 0°,9 



r,o 



1°,6 



14,45 

 14,50 

 14,81 

 15,52 

 13,87 



26,10 

 26,28 

 26,83 



28,12 

 25,15 



25,70 

 25,79 

 26,32 

 27,56 

 24,71 



XVIII b 

 c 

 d 



15 



- \ 



- { 



- { 



Pater 

 noster 



Mar- 

 strandsfj. 



Lilla 

 Sillesund 



1» 

 }» 



+ r,6 

 r,2 



0°,8 



13,78 

 12,44 

 11,43 



24,99 

 22,58 

 20,76 



24,55 

 22,22 

 20,45 



Resultaten af Skandinaviens undersökningar återgifvas i plansch IV samt genom fig. 

 9 å plansch V. I plansch IV, sektion 5, är uppdragen en protil ötVer Skagerack längs linien 

 Göteborg — Öster Risör med de olika vattenlagrens situation angifven efter observationerna 

 i station Si, Sn, Sm, Syn, Svm, Six och Sx- Sektion 6 å samma plansch innehåller en 

 tvärproiil öfver den Svenska sidan af Skagerack tagen ifrån station Sm (se kartan) å huf- 

 vudlinien och söder om Mäseskär ända in i Stigfjordens innersta del. Fig. 6 A representerar 

 en del af samma tvärsnitt som fig. 6, nemligen linien från stat. Sxn in öfver Stigfjordens 

 tröskel, men för att åskådliggöra de egendomliga förhållandena vid Svenska kusten utan- 

 för fjordmynningen och inuti fjorden är både djup- och längdskalaii här tagen 5 gånger 

 större än i tig. 6. Skandinaviens kurslinier från stat. Sm till Hållö tillåter äfven utläg- 

 gandet af en profil från Öster Risör till Hållö, hvilken i vanlig skala finnes å plansch V 

 fig. 9 och i m_ycket liten skala färglagd å plansch IX fig. 5. Denna profil är vigtig, 

 emedan den tillåter jemförelse med en under sommaren 1877 af den Ekmanska expedi- 

 tionen tagen sektionslinie (se plansch V) mellan Arendal — Hållö, hvilken är återgifven i 

 den bredvidstående fig. 6 å plansch IX. De olika vattenslagen äro här betecknade i 

 färger för att åskådliggöra den typiska skilnaden mellan vintertillständet (fig. 4 & 5) och 

 sommartillståndet i Skagerack (fig. 6 & 7). Vi gå nu att draga några slutsatser af ofvan- 

 nämnda tabeller och sektionsdiagram. 



Vi återfinna i sektionen Göteborg — Ö. Risör samtliga vattenlager, som vi lärt känna 

 i föregående sektion. Gränserna markeras äfven här tillnärmelsevis af isosalinerna 35, 34, 

 33, 32 o. s. v. 



Mellan stat. Si, som ligger midt uti Kattegats mynning (ehuru icke uti Kattegat- 

 rännans allra djupaste del) och stat. Sn utkila vid ytan ett antal vattenlager af låg salt- 

 halt från 26 7oo ^^1 31 7oo- Först i närheten af stat. Sm uppträder 32 "/oo vattnet med 

 en temperatur af öfver 3° C. i ytan. Detta vattenslag förblir sedermera på denna linie 

 ytlager i hela mellersta delen af Skagerack ända till 15 — 16 eng. mil från Norska kusten, 

 der vatten af 31 7oo vidtager med något lägre temperatur. Jemför man sektion 5 med 

 föregående sektion 1 finner man alltså den skilnad: 



att 33 -vatten på linien Göteborg — Östra Risör ingenstädes gar i ytan, utan öfver allt 

 öfvertäckes af 32-vatten, samt 



att isothermen 4° C, som, enligt föregående sektion, ]}å det närmaste åtföljer isosa- 

 linen 33 här äfvenledes ligger under vattenytan. 



') Djup till botten = 14 m. 



