60 PETTERSSON OCH EKMAN, SKAGERACKS OCH KATTEGATS HYDROGRAFI. 



Station. 



Tid. 



Plats. 



Djup i M. 



t. ° c. 



Salt i 7„„. 



Six 



18'V290 



(58° 41' Lat. 1 

 1 9° 24' Long.f 







3°,3 



31,61 









10 



3°,8 



32,25 









20 



4°,i 



33,03 



Sx 



18"/290 



(58° 42' Lat. 1 

 1 9° 20' Long.j 









30,58 









10 



3°,o 



30,80 









20 



3°,8 



32,11 









30 



4°,4 



33,02 



3Ian ser häraf att denna starka hafsström har mycket ringa mäktighet. Närmast 

 Norska landet på ett afstånd från Ö. Risör') af omkring 3 eng. mil (stat. Sx) har den 

 icke fullt 20 Meters mäktighet, längre ut 6 — 7 eng. mil från kusten (i stat. Sjx) ha,r dess 

 vattenmassa icke 10 Meters tjocklek. Deremot har den såsom kartan visar en ansenlig 

 bredd (omkr. 14 eng. mil eller mer). I sektionen Skagen — Christiansand ligger stat. Cvi 

 inom den Norska strömmens område (se fig. 1 å plansch III), hvilken här har ett djup af 

 öfver 40 Meter. Utanför Lindesnses och Lister, der strömmen gör sin stora krökning mot 

 V. och N.V., synes en förändring inträffa med densamma analog med den, som dess 

 vattenmassor voro utsatta för vid dess krökning mot sydvest innerst uti Skageracksbugten. 

 Strömmen visar nemligen här en tendens att grena ut sig i tungform, hvaraf en gren 

 synes vilja fortsätta vesterut under det hufvudmassan följer kusten. Samtidigt uppblandas 

 dess vatten med saltare vatten af 32 — 33 "/qo halt och deröfver och Norska strömmen 

 fortsätter med något ökad salthalt i sin nya riktning utefter Norges sydvestra och vestra 

 kust. De observationer herr Hamberg tog under resan från Christiansand till Bergen och 

 tillbaka äro anstälda uti strömmens längdriktning och tyckas ligga än inom än utanför 

 dess strömfåra. Då alltså ingen tvärsektion af densamma föreligger från trakten vester 

 om Christiansand, blir hvarje försök att följa dess förlopp utanför Norges vestkust osäkert, 

 och vi måste inskränka oss till att, såsom skett å plansch X, angifva, hvilka vattenlager 

 som vid observationstiden befunno sig vid ytan utan att våga uppdraga någon skarp 

 gräns mellan det utströmmande lagret och de ingående. Så mycket tyckes emellertid 

 vara säkert, att den Norska strömmen äfven V. om Lindesnass är en ytström af föga 

 mäktighet, och att under den utströmmande vattenmassan rörer sig i motsatt riktning ett 

 annat lager af 33 "/„„ salthalt inåt Skagerack, liksom fallet är om sommaren, såsom Poni- 

 merania först påvist genom direkta strömmätningar utanför Lindesntes och Bukke fjord. 



På Svenska sidan tänka vi oss vattenlagren i stat. Ai, An och Aix af 28, 29, SO 

 "/og salthalt alla med en temperatur under 4° i rörelse norrut för att vid Christiania- 

 fjordens mynning förena sig med denna fjords och Glommens vattenmassor. Denna s. k. 

 Svenska eller Baltiska ström, emedan den ytterst leder sitt ursprung från det ur Öster- 



') Det må här anmärkas att orten för stationerna Sjx ooli Sx liksom äfven för de föregående ytprofven 

 är ganska osäkert bestämd på grund af mörker och af strömmen förorsakad afdrift. De här uppgifna distanserna 

 äro derför endast tillnärmelsevis riktiga. 



