KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 24. N:0 II. 61 



sjön utströmmande vattnet, är genom en ganska skarp gräns skild från det underliggande 

 32- och 33-vattnet, »bankvattnet» såsom vi benämndt detsamma. Af lodningarne i stat. 

 Al och An kunna vi bedöma den Svenska strömmens mäktighet och utsträckning, liksom 

 vi i det föregående af stationerna Six och Sx bestämt den Norska strömmens. 



station. 



Tid. 



Plats, 



Djup i M. 



t. °. 



Salt i 7„ 



Al 



18^7290 



N. om Väderöarna 







3°,o 



28,65 









10 



3°,7 



29,30 









20 



3°,r 



30,10 









30 



4°,2 



32,22 









50 



5°,4 



33,74 



A„ 



18^7390 



( 58° 38' 50" Lat. 1 

 1 10° 46' 30" Long.f 







2°,i 



29,15 









10 



3°,8 



32,90 









20 



3°,4 



33,48 



Utanför Väderöarne i stat. Ai är Svenska strömmen omkr. 20 M. djup, men 9 eng. 

 mil längre mot V. i stat. An har den icke 10 Meters mäktighet. Dess undre gräns är 

 öfverallt skarpt markerad genom en brant öfvergång från 30 till 32 °/o„; det är anmärk- 

 ningsvärdt, att vattenslagen mellan 30 — 32 här nästan alldeles saknas, hvilka dock spela 

 en så stor roll vid den Norska sidan af Skagerack uti den der framgående Norska ström- 

 men. Vattenslagen af lägre salthalt än 30 "/pg äro i kartan å plansch II utlagda med ljusgul 

 färg, vattnet mellan 30 — 32 "/qq med gröngul. Tillfölje af detta beteckningssätt kommer 

 den Baltiska strömmen under sitt lopp längs Svenska kusten att å kartan markeras med 

 ljusgul färg (emedan dess vattenmassa på denna sträcka i allmänhet ej uppnår högre salthalt 

 än 30 "/oo); men utefter Norska kusten, ungefär från trakten af Langesundsfjorden söderut 

 förbi Lindesnass, med gröngul färg. Uti Skageracks nordligaste del mellan Stekken och 

 Langesundsfjorden ligger ett blandningsområde, der den Baltiska strömmen byter om 

 salthalt på samma gång som riktning.^) Man kan utaf det gula och gulgröna områdets 

 utsträckning på kartan i plansch II ungefär bedöma bredden af den Baltiska strömmens 

 Svenska och Norska afdelning, sådan den befans på expeditionens tid d. 13 — 14 Febr. 

 1890. Dock får anmärkas, att bredden af Norska strömmen utanför Ö. Risör ej kan med 

 full säkerhet uppgifvas af skäl som förut å sid. 60 angifvits. 



Den Baltiska strömmens mäktighet vid den Svenska sidan af Skagerack är äfven 

 möjlig att bestämma på ett annat sätt. Genom Chefens för den Nautiskt-Meteorologiska 

 byrån i Stockholm tillmötesgående hafva vi fått tillgång till de hydrografiska observatio- 

 nerna från Väderöbods fyrplats. Salthalten är därstädes i medeltal för året på föl- 

 jande djup: 



^) 1 allmäuliet är hvarje förändring af riktning hos strömmen förbunden med ändring i salthalt t. ex. 

 utanför Christianiafjordens mynning, utanför Lindesnses -7 Lister, utanför Stadt (se kartan). 



