68 



PETTERSSON OCH EKMAN, SKAGERACKS OCH KATTEGATS HYDROGRAFI. 



blandas med det genom underströmmen ur Kattegatsrännan inkommande saltvattnet. Den 

 saltaste delen af den sålunda modifierade Baltiska strömmen följer såsom nämndt är Danska 

 landet och har sitt hufvudutlopp genom La;sö Ränna, det färskare vattnet följer Hallands 

 kust. Profilerna å plansch III gifva oss anledning till följande bemärkniiigar. 



Den ingående underströmmens högsta salthalt utgjordes vintern 1890 af 33,6 7oo- 

 Såväl 35- som 34-vattnet i Skagerack voro alltså uteslutna från tillträdet till Kattegat. 



Söder om Lasso flyter såsom synes af fg. 3 å plansch III den ingående saltvattens- 

 strömmen fram i den kanal, som bildas af Skageracks djupa ränna, hvilken deyi fyller till 

 omkring 30 /Heter från ytan, men norr om Laisö utbreder sig dess vatten äfven öfver slutt- 

 ningen af den Danska banken, der det uppnår en vida högre nivå än vid Svenska sidan. 



Söder om Lcesö flyter den Baltiska strömmen fram i samlad vattenmassa intagande 

 vid ytan hela Kattegats bredd, fastän djupare och färskare invid Sveriges kust, saltare vid 

 Danmarks; men norr om Lcesö har den fördelat sina vattenmassor i tvenne hufvudfåror, 

 en vestlig som utströmmar i Skagerack efter att hafva passerat Skagen och en östlig som 

 följer fortfarande Sveriges kust och bildar den s. k. Svenska strömmen utefter Bohusläns kust. 



Vi observera tendensen till strömmens klyfning i sektion 2 plansch III och finna, att 

 den vestliga grenen som utfaller i Skagerack har större genomskärning än den östra, samt 

 att underströmmens vatten höjer sig som en vall mellan de båda strömfårorna; men vid 

 ytan inträffar skiljsmessan mellan strömmarne först utanför Skageracks mynning ungefär 

 vid stationen Sn (se kartan å plansch II). Den kil eller tunga af 32-vatten och 33-vatten 

 som kartan angifver i trakten af Sn återfinna vi såsom undervattenslager på 26 resp. 30 

 Meters djup i stationen Gm, under det 32- och 33-vattnet som återfinnas vida närmare 

 ytan invid Danska landet, station V (se fig. 2 å plansch III), synes härstamma närmast 

 från de motsvarande vattenlagren V. om Skagen. Det kan t. o. ra. uppstå fråga om, 

 huruvida ej en smal strimma 32 — 33-vatten går in vid ytan rundt omkring Skagens udde 

 och utefter Aalbgeksbugten. Isosalinernas lyftning mot Danska landet i sekt. 2 tyckes 

 nemligen antyda något sådant. Vi kunna nu besvara denna fråga med full säkerhet, 

 sedan direktören för Kjöbenhavns Metereologiska Institut, D:r A. Paulsen, godhetsfullt 

 meddelat oss uppgift öfver observationerna å de Danska fyrskeppen under Februari månad 

 1890. Det är klart att, ifall en dylik ingående ytström af 32 — 33 7oo vatten dubierar 

 Skagens udde, så bör detta märkas vid Skagens fyrskepp. Så är äfven fallet såsom synes 

 af följande tabell. 









Skagens fyrskepp 1— 



28 Febr. 1890. 









Febr. 

 1890. 

 Dat. 



Strömmens 



Vattnets tein 



per 



a t u r 



och 



salt 



Il a 1 t. 



riktning. 



styrka 



Meter. 



7,5 Meter. 



15,1 



Meter. 



22,6 



Meter. 



37,7 Meter. 



8f. m. 



1 eng. 

 mil. 



t.° C. 



Salt 



0/ 

 'on- 



t.° C. 



Salt 



/nn- 



t.° C. 



Salt 



t.° C. 



Salt 



t." C. 



Salt 



%o- 















/no- 





/orr 





1 



V. 



1,5 



2°,9 



32,2 



3°,7 



33,0 



3°,9 



33,2 



4°,0 



33,6 



4°,0 



33,7 



2 



SV. 



0,5 



3°,6 



33,0 



3°,8 



33,0 



4°,2 



33,2 



4°,6 



83,7 



5°,2 



34,4 



3 



vsv. 



1,0 



3°,6 



33,1 



3°,7 



33,2 



3°,8 



33.5 



4°,0 



33,6 



4°,l 



3;i,8 



4 



stilla. 







4°,8 



33,0 



4°,2 



33,0 



4°,1 



37,5 



4°,3 



33,7 



4°,4 



34,0 



5 



VSV. 



0,3 



4M 



33,1 



4°,0 



33,2 



4°,3 



33,5 



4°,6 



33,8 



4°,7 



34,1 



