KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAK. BAND. 24. N:0 II. 71 



att andra färskare lager strömmat fram och lagrat sig ofvanpå det första. Man kan på 

 tabellen å sid. 68 ocli 69 följa, huru det utströmmande vattnet omkring Skagens fyrskepp 

 tilltager i mäktighet för hvarje dag, samtidigt med att ytvattnet aftager i salthalt och 

 temperatur. Den 18 Febr. har det Baltiska vattnet kring fyrskeppet nått en mäktighet 

 af omkring 20 Meter. Men dervid stannar det. Ned till botten vid 38 Meter sträcker 

 det sig icke; der herskar den ingående underströmmen foi'tfarande och ökar under tiden 

 sin salthalt och tevvperatur. Detta är naturligtvis en följd af den utgående ytströmmens 

 reaktion på de undre lagren utanför i Skageracks djupare del. Det utfallande vattnets 

 undre lager rörer sig fram öfver ett saltare lager med motsatt rörelse och rycker tillfölje 

 af friktion oupphörligt med sig vattenpartiklar ur detsamma, hvarigenom vid gränsytan 

 bildas det blandningslager af intermediär salthalt hvarom vi förut talat. Samtidigt stiga 

 underifrån n)'a partiklar upp mot gränslagret för att ersätta de bortfördas plats. Der- 

 igenom uppstår på djupet en strömning i motsatt led mot ytströmmen och samtidigt 

 lyftes de djupare liggande lagren till högre nivå, hvilket arbete naturligtvis förrättas på 

 bekostnad af den i ytströmmen inneboende rörelseenergien. Sådan ungefär är i korthet 

 den förklaring, som professor F. L. Ekman gifvit öfver den art af hafsströmmar, hvilka 

 spela den största rollen på Skageracks och Kattegats område. Vi skola nu tillse, hvilka 

 reaktionsverkningar den norr om Skagen utfallande grenen af Baltiska strömmen utöfvar 

 på de djupare lagren. 



Invid Skagens fyrskepp visar sig ett tilltagande af salthalten på 20 famnar = 37,7 

 Meters djup ifrån 34, i — 34,5 "/m, till 34, !i — 35,0 7oo ^i^ slutet af månaden samtidigt med 

 att temperaturen höjes omkring 1°. 



I station Hi (se pl. I), hvilken ligger på samma ställe som Hxn, som togs 8 

 dagar senare, höjdes temperatur och salthalt vid 100 Meters djup från den 8 till d. 16 

 Febr. på följande sätt:^) 



stat. Hl d. 8 Febr. å 100 Meters djup t.° = 5,4, salt = 34,75 7oo> 

 » Hxn d. 16 » » » » » » = 6,2, » = 34,92 » 



Omkring 10 eng. mil längre vesterut är stationen Cj belägen, der vi natten mellan 

 d. 18 och 19 Febr. funno tillståndet vara följande: 



Den Baltiska 3'tströmmen hade endast mellan 5 och 10 Meters mäktighet och en 

 temperatur af under 2°. Derunder följde på ungefär 10 Meters djup ett blandningslager 

 och derpå 32- och 33-vatten till öfver 30 Meters djup, hvarpå 34-vattnet intog platsen 

 till 60 Meter, der 35-vattnet med högsta temperaturen 6°,6 vidtog. Detta är den högsta 

 nivå, på hvilken vi påträffade Atlantervattnet i hela Skageracksområdet. Dess uppstigande 

 öfver Jutska banken till denna höjd på det sätt, som isosalinen 35 i fig. 1 å plansch III 

 augifver, anse vi vara en verkan af samma orsak, ") som vållade ökningen i salthalt och 

 Temperatur på 100 Meters djup i station Hi d. 16 och på 38 Meters djup d. 17 och 27 

 Febr. omkring Skagens fyrskepp, nemligen det utströmmande ytvattnets reaktionsverkan. 



1) Se sid. 30. 



-) Man får icke uppfatta detta så, att vi påstå att hela formationen i de undre lagren af 34- och 35- 

 vattnet som enligt fig. 1 finnes ä linien Skagen — Ohristiansand är att tillskrifva den förändring som inträdde d. 

 11 Pebr. i ytvattnets strömning utanför Skagen. Tvärtom, denna formation är typisk för yttre sidan af hela 

 Norska rännan och beror icke på en omkastning af strömmen utan på dess medelriktuing. 



