KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAH. BAND. 24. N:0 II. 75 



Omkring detta fyrskepp visar sig strömriktningen vexlandc redan från d. 2 Febru- 

 ari. Den l:sta herrskar ännu i denna trakt de förhållanden, som framkallats af den före- 

 gående perioden, d. v. s. ingående ström med nästan homogent vatten af 31 ^/^^ salt och 

 3°,2 — 3°,5 temperatur. Anda hit har alltså det af vestliga vindar framdrifna Skageracks- 

 vattnet sträckt sig, likasom i öster till Trindelen. Ifall kartan å plansch II skulle repre- 

 senterat tillståndet vid ytan d. 1 Febr., i stället för vid midten af denna månad, skulle 

 vi på densamma hafva utlagt en tunga eller ett flack, med grön och gröngul färg (30 

 33 vattnets färger), sträckande sig inåt Kattegat uiot S. och O. om Skagen i alldeles mot- 

 satt led mot det gula flack (Baltiska vattnets intill 30 "/„„ färg), som nu sträcker sig utåt 

 Skagerack V. och N. om Skagens udde. Så föränderliga äro förhållandena i denna trakt 

 under högvintern. Som Laasö Rendes fyrskepp ligger sydligare i Kattegat än Trindelens, 

 är det na,turligt, att det begynnande utflödet mot vester af Baltiska strömmen skall kännas 

 förr derstädes. Tabellen visar, att tecken dertill visa sig redan d. 2 Febr. Men intill d. 

 4:de är strömmen omvexlande eller stilla. Dä börjar det utgående färskare vattnet 

 af 28 — 29 %o att skjuta fram sina lager i ytan. D. 6:te är den utgående ytströmmen 

 redan öfver 7 M. mäktig, men under densamma står det ingående vattenlagret från Ska- 

 gerack af öfver 32 "/„(, salthalt allt fortfarande, och ökar, särdeles vid bottnen, raskt sin 

 salthalt. Den var (se tabellen): 



d. 5:te vid 20 Meters djup _ 32,8 7oo- t. ---4°,4. 



d. 6:te » » » » - 33,2 » » = 4°, 5. 



d. 7:de » » » » .= 33,4 » » ^ 4°,6. 



d. 8:de » » » » 34,0 » » = 4°,7. 



d. 9:de » » » » 34,1 » »=4°,9. 



Detta är en tydlig reaktionsverkan af det utströmmande ytvattnet, som på bekostnad 

 af sin kinetiska energi drager in allt saltare vatten under sig vid bottnen ifrån trakten 

 utanför Skagens ref. Schematiskt framställes detta 

 förlopp uti vidstående figur. Det utgående kilfor- « Fyrsiiepp 



miga vattenlagret a — b släpar genom friktion med sig I "^ 



vattenpartiklar ur det underliggande lagret, och, för 

 att ersätta dessa, röra sig vattenpartiklar ur djupare 

 saltare lager inåt banken, hvarigenom salthalten vid 

 bottnen under fyrskeppet ökas från 32,8 "/gg till 



^'WrrijijTr 



på morgonen till d. 12:te Febr. löpt förbi Trindelen med en medelhastighet iif nära '/, eng. mil i timmen. Med 

 denna hastighet borde det d. 13:de hafva hunnit till trakten af Koster i nordlig riktning eller d. 19:de till Lister 

 om det inslagit vestlig riktning. I stället anträffade vi d. 19:de den Baltiska strömmens vestligaste utlöpare en- 

 dast 27 eng. mil V. om Skagens udde, hvilket visar, Iiuru starkt dess röi^elseenergi nedsatts på vägen genom det 

 arbete, den haft att förrätta, förnämligast genom frambringande af reaktionssfrömmar. I sjelfva verket tyckes dess 

 rörelseenergi varit förbrukad så långt ut i Skagerack, ty d. 25 Febr. träffade den hemvändande Christiansandsbäteu 

 Baltiskt vatten omkr. 35 eng. mil NV. om Skagen. Sålunda hade detsamma icke hnnnit längre än 8 — 10 eng. 

 mil på en vecka, oaktadt samma förhållanden herrskat hela tiden. Vi förmoda häraf, att den vestliga grenen af 

 Baltiska strömmen icke sträcker sina verkningar på de djupare lagren längre än ett stycke utöfver det Jutska ref- 

 vets gräns eller något öfver halfva Skageracks bredd. 



