88 



PETTERSSON OCH EKMAN, SKAGERACKS OCH KATTEGATS HYDROGRAFI. 



V. 



Tillståndet i de Svenska fjordarne. 



Två Svenska fjordar hafva utgjort föremål för vårt specialstudium, nemligen Gull- 

 inarfjorden och Stigfjorden i Bohuslän. Dessa fjordar äro mycket olika sinsemellan och 

 ega endast ett drag gemensamt, nemligen att vara afspärrade på ett visst djup genom en 

 undervattensbank från kommunikation med hafvet, så att fjordens största djup befinner 

 sig innanför denna bottentröskel. Den del af fjordens vattenmassa, som befinner sig under 

 denna tröskels nivå, blir alltså afstängd från hafvet utanför. Vår uppmärksamhet har nu 

 riktats på att studera, huru dessa afspärrade vattenmassor förhålla sig samt jemföra de 

 förändringar, som ega rum inom dessa fjordbassiner, med förändringarne i hafvet vid mot- 

 svarande djup. Redan expeditionens första iakttagelser, som gjordes i GuUmarfjorden d. 

 17 Febr. 1S90, gåfvo så oväntade och intressanta resultat, att vi sägo oss föranledda till 

 ett fortsatt studium af saken. Föreståndaren för K. V. A:s biologiska undersökningssta- 

 tion å Kristineberg vid Gullmarfjordens mynning, prof. Sven Lovén, tillät att för detta 

 ändamål en af expeditionens medlemmar, fröken A. Palmqvist, fick uppehålla sig och 

 arbeta under sommaren 1890 å stationen. Fröken Palmqvists iakttagelser öfver fjordens 

 tillstånd under denna sommar äro publicerade i en afhandling uti Öfversigten af K. V. A:s 

 Förhandlingar, hvarur vi här upptaga de fakta, som behöfvas för våra jemförelser. Föl- 

 jande vinter gjorde G. Ekman och O. Pettersson ombord å lotsångaren Göteborg d. 25 

 Febr. 1891 en sektion från midten af GuUmarfjorden vesterut öfver tröskeln, till omkring 

 9 eng. mil utanför Lysekil. 



GuUmarfjorden vintern 1890. 





Februari 1890. 



N. Låtit. 



ocli 

 0. LoDgit. 



Prof- 



Vatt- 



S a 1 t h a 1 t. 



station. 



Februari 1890. 



N. Låtit. 



och 

 0. LoDgit. 



Prof- 



Vatt- 



S a 1 t b a 1 t. 





Dat. 



Timme. 



djnp. 



temp. 



Cl 



!"• 

 liter. 



Salt 



pr 



liter. 



Salt 



pro 



mille. 



Dat. Timme. 



djup. 



temp. 



Cl 

 liter. 



Salt 



pr 



liter. 



Salt 



pro 



mille. 



Siv') 



13 



6,15 e. m.\ 



58° 14' 20" 

 10° 45' 15" 



>: 



+ 3°,5 















Axv") 



16 



12,45 f. m.j 



58° 12' 25" 

 10° 58' 30" 



} « 



+ 2°,2 



17,20 



31,12 



30,43 









3°,4 



18,37 



33,17 



32,37 











' 10 



2°,G 



16,14 



29,22 



28,62 











10 



3°,5 



18,32 



33,08 



32,27 











20 



2°,6 



16,77 



30,35 



29,70 











20 



4°,7 



18,81 



34,04 



33,21 











30 



2°,8 



17,13 



30,98 



30,30 











30 



6°,0 



19,54 



35,32 



34,43 











40 



3°,2 



17,63 



31,88 



31,15 











50 



6°,4 



19,82 



35,84 



34,92 











50 



4°,2 



18,98 



34,32 



33,48 



') Djup till botteu obestiimdt. 



Djup till botteu = 140 m. 



