KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 24. N:0 II. 



Gashalt i vattnet. 



91 



station. 



Djup 



i 

 meter. 



Temp. 



Salthalt 



i 



pro mille. 



cc Nj 



i 



1 liter. 



cc Oj 



i 

 1 liter. 



100 Oj 



Nj + Oj 



ccCOj 



i 

 1 liter. 



L, 



60 



6°,7 



34,41 



13,02 



4,26 



24,64 



48,07 





80 



6°,8 



34,41 



12,72 



4,73 



27,08 



— 





120 



6°,7 



34,72 



13,08 



4,30 



24,74 



— 





» 



> 



> 



12,79 



4,14 



24,44 



— 



Liii 



76 



3°,5 



33,27 



13,99 



7,06 



33,53 



46,60 



Vi ega härigenom ett observationsmaterial, omfattande 2 vintrar 1890 och 1891 

 samt en sommar 1890. Af äldre iakttagelser inom GuUmaren finnas att tillgå F. L. Ek- 

 mans från 1869 — 70,') A. Stuxbekgs från 1887 och 1888.^) Dessa observationer hade redan 

 i form af manuskript med förekommande välvilja ställts till vårt förfogande. På grund 

 af allt detta äro vi nu i tillfälle att lerana en öfverblick af några bland de vexlingar, 

 som denna f;jord genomgått under de senare åren och årtiondena. 



Profilerna å planscherna VI och VII framställa sektioner af vattnet i Gullraarfjor- 

 dens bassin och på dess bottentröskel samt på hafsbanken derutanför, under 4 olika tider 

 af året, nemligen d. 17 Februari 1890, se fig. 10 A; högsommaren Juni och Juli månad 

 1890, se fig. lOB; sensommaren 28 Augusti samma år, se fig. lOC; slutligen vintern 

 1891 d. 26 Febr., se fig. lOD. 



Den första sektionen å pl. ^"I är utlagd efter en af Skandinaviens stationer V. om 

 Hållö Siv (se tab. å sid. 88 samt kartan i plansch I), utförd d. 13 Febr., samt Alfhilds 

 station Axv utanför fjordens mynning (se sid. 89 ) d. 16 Febr. och stationerna Axvm, 

 Axvi, Asvii, utförda å ti-öskeln samt inuti fjorden d. 17 Febr. 1890. 



Man ser af fig. 10 A, att inuti fjorden finnes från omkr. 70 Meter till botten ett lager 

 af vatten, som har öfver 34 7oo salthalt och 4°, 2 temperatur vid botten, men att detta 

 vatten genom bottentröskeln är fullkomligt afspärradt från kommunikation med motsvarande 

 vattenlager ute i hafvet, enär 34 vatten icke finnes ens på 110 Meters djup i station Axv, 

 som ligger 14 å 15 eng. mil utanför station Axvm- Först i stat. Siv, som ligger 24 eng. 

 mil utanför Axvm, träffades vatten af 34 7oo salt och då på 26 Meter under ytan. Iso- 

 salinen 34 stupar således om vintern, såsom vi redan anmärkt å sid. 62, mycket brant 

 mot Svenska strandbanken, som den antagligen träffar 17 å 18 eng. mil utanför fjordens 

 mynning. Att bottenlagret af 34 7oo inuti fjorden icke på någon tid haft gemenskap 

 med samma vattenslag ute i hafvet, bevisas äfven af två andra omständigheter. 



Först och främst har 34 vattnet i Skagerack i stat. Siv en temperatur af mellan 5 

 och 6° C, men inne i fjordbassinen 4°,-j vid botten och 4°,5 vid 100 Meter, alltså mer 



än r 



igre. 



1) ¥. L. Ekman: Ora hafsvattnet utmed Bohuslänska kusten. K. V. A:s Handl. Bd. 9, N:o 4 (1870), 

 p. 20 o. s. v. 



^) A. Stuxberg: Några iakttagelser öfver Gullmarfjordens vatten. Öfvers. af K. V. A. Pörli. 1891. 

 N:o 1, p. 26. 



