KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 24. N:0 II. 103 



Värde för vatten af endast 32 7oo ^^^^' ^^^ bottenlagret. Ännu 13 Meter från ytan är 

 syreprocenten så låg som 31, men 5 Meter från ytan märkas inga spår af syreförminsk- 

 ning, likaså litet som uti de djupare lagren af 31- och 32-vat.ten utomskärs i Sxm och Sxiv 



Således har afstängningen af vatten inom fjorden vållat förändringar i gashalten 

 vintern 1890 liksom inom Gullmaren, men på långt när icke så dju])gående. ') 



Den 26 Juli sommaren derefter var tillståndet sådant det synes af sektionen i fig. 

 6 B. Bottenlagret utanför tröskeln är nu saltare än innanför. Det förra vintern i fjorden 

 innestängda lagret är nu utbytt mot nytt vatten med annan temperatur och salthalt. Det 

 är inträngande vatten af 30 — 31 °/oo» som uppblandat sig laed och bortfört det gamla 

 lagret. Men ännu ett annat inflöde tyckes förestå, ty man ser, huru 32-vattnet stiger 

 upp mot tröskeln, hvarför det är sannolikt, att vatten af denna saltstj-rka skall senare på 

 året inflöda i fjorden och fylla dess bassin, liksom förhållandet visade sig vara förra vintern. 



33-vattnet tyckes icke kunna inkomma i denna fjord på grund af tröskelns ringa 

 djup. Stigfjordens tröskel på 10 Meter afspärar alltså 33-vattnet och gör 32-vattnets in- 

 flöde intermittent på samma sätt som Gullmarf jordens tröskel på 40 Meter afsjjärrar 35- 

 vattnet och gör 34-vattnets inflöde intermittent. 



Följande vinter d. 24 och 26 Febr. 1891 gjordes de stationer, efter hvilka vi utlagt 

 sektionen i fig. 6 C. 



Man ser deraf, att inflöde af 32-vatten verkligen egt rum någon gång under hösten 

 eller vintern, eftersom salthalten vid botten nu fanns = 32,46 7oo- Högsta salthalten i Juli 

 var endast = 31, 07 "/„„ inuti fjorden, men straxt utanför tröskeln 32,49 "/oo- Det ser 

 alltså ut som om just samma vattenlager, som i slutet af Juli befann sig utanför tröskeln 

 men då ännu icke sluppit in i fjorden, senare på året skulle lyckats intränga, för att 

 derpå som vanligt instängdas öfver vintern. Att denna instängning skett ganska länge före 

 d. 26 Febr. 1891 synes deraf, att 32-vattnet då hade dragit sig tillbaka från kusten, och 

 att temperaturen hos det inuti fjorden inneslutna bottenlagret var högre (— 3°,3) än det 

 utanför i kustbankens fördjupningar ännu qvarstående 33-vattnets (= 3°, 2 vid 33,46 "j^^ 

 salthalt). Det är tydligt, att 33-vattnet om vintern alltid har högre temperatur i Skage- 

 rack än 32-vattnet, så att, då här fallet är omvändt, vi äro berättigade till den slutsats, 

 att den högre temperaturen hos det instängda fjordvattnet är en qvarlefva från en före- 

 gående årstid (hösten), då såväl 33- som 32-vattnets temperatur var högre än i Februari. 

 Det är förut anmärkt, att dylika instängda vattenrester hafva förmågan att längre bibe- 

 hålla sin värmegrad än motsvarande lager utomskärs. 



Den vanliga följden af instängningen nemligen förändring i gashalten visade fastän 

 i ringa grad sig äfven vintern 1891. Vi sammanställa här analyserna å bottenvattnet i 

 LiT innanför och Ly utanför tröskeln. 



station. 



Djup. 



t.° 



Salt. 



cc. N^. 



cc. Oj. 



"/o 0,. 



Lry 



5 M. 



1°,3 



24,12 



15,a5 



8,28 



34,19 



» 



35 » 



3°,3 



32,46 



14,:iO 



6,00 



29,57 



Ly 



27 » 



2°,6 



30,26 



14,80 



6,55 



30,69 



') I sammanhang bärmed må nämnas, att sillfiske pågick i yttre delen af Stigfjorden ungefär vid Sxvi 

 då profveu togos. Eljest var sillfisket vid tiden för expeditionen nära på afslntadt vid Bohuskusteu. 



