KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 24. N:0 II. 105 



VI. 



Tillståndet invid Norska ocli Svenska kusten samt i kustrännorna. 

 Tillståndet i Skagerack under sillfisketiden. Isår i Bohuslänska 



skärgården. 



I fall man jemför föregående expeditioners iakttagelser med våra vinterobservationer 

 från 1890 finner man, att de olika vattenslagens mäktighet är underkastad stora vexlingar 

 såväl vid Norska som vid Svenska kusten. Vi börja jemförelsen med en framställning 

 af några observationsserier, som erhållits vid Norges vestra och södra kust. De fullstän- 

 digaste härröra från Drache-expeditionen Maj och Juni 1884. 



Vi hafva å plansch IX i fig. 1 — 3 utlagt några af Draches profiler öfver Norska 

 rännan efter tabellerna i den tryckta redogörelsen för expeditionen^) och dervid med olika 

 färger markerat vattenlager af olika salthalt, 35 7oo' 34 °/\^ o. s. v. Fig. 1 och 3 äro 

 tvärsnitt af Norska rännan, fig. 2 är ett längdsnitt motsvarande de å kartan uppdragna 

 kurslinierna, der stationerna äro upptagna med samma beteckningar som i originalarbetets 

 kartor och tabeller. 



Alla dessa profiler visa, att isosalinerna stupa mot Norska kusten, så att hvarje 

 vattenlager bildar med kustbanken liksom en ränna, hvaruti nästa vattenlager med mindre 

 salthalt är inlagradt. Bottenlagret utgöres af 35-vatten, som bekläder hela yttre sidan af 

 rännan men skålformigt sänker sis ned mot Norsres kust. På botten af denna skål- 

 formiga fördjupning hvilar 34-vattnet, derpå 32 — 33-vattnet o. s. v. 



Denna formation af vattenlagren i Norska rännan iakttogs af Drache tvenne somrar, 

 nemligen i Juni 1882 och i Maj och Juni 1884. Profilerna i fig. 1 & 2 äro från 1882, 

 i fig. 1 från 1884. 



Man ser deraf, att denna formation hos vattenlagren är den normala uti Norska 

 rännan,^) men man ser äfven, att den är underkastad vissa vexlingar. Under 1884 stod 

 35-vattnets nivå vida högre invid Norska kusten (se fig. 3 pl. IX) och den ränna, hvaruti 

 34-, 33-, 32- o. s. v. vattenlagren hvilade, var vida grundare än 1882. Det är af intresse 

 att se, hvilken mäktighet dessa vattenslag hade invid Norska kusten i Februari 1890. 

 Några af A. Hambeegs stationer (se tab. sid. 33) äro belägna vid samma ställen i hafvet 

 som Draches stationer sommaren 1884. Följande tabell tillåter en jemförelse. 



^) Ergebnisse der Untersuchungsfahrten S. M. Knbt. Drache 1. o. p. 48 — 53. Uti detta arbete finnas 

 visserligen äfven profiler uppritade, men dessa angifva temperaturen på olika djup, icke salthalten. 



■^) Härmed stämma äfven öfverens Pommeraniaexpeditionens mätningar sommaren 1872, hvilka dock här 

 utelemnas, emedan de icke äro så fullständiga som Draches. 



K. Sv. Vet. Ålad. Handl. Band 24. N:o 11. 14 



