KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 24. N:0 II. 



107 



Djup 

 i M. 



Draehe v. 



Cv. 

 18'%90. 



Draclie u. 

 18"/584. 



Six. 

 18'V2'.iO. 



Draehe q. 

 18^/584. 



Am. 

 Iö"/j90. 



58° 9,7' Lat. 

 8° 43,4' Long. 0. 



58° 3' 30" Lat. 

 8° 29' 40" Long. 0. 



58° 19,fi' Lat. 

 8° 49,4' Long. 0. 



58° 41' Lat. 

 9° 24' Long. 0. 



58° 50,5' Lat. 

 10° 13' Long. 0. 



58° 40' 25" Lat. 

 10° 27' 35" Long. 0. 



t.° 



Salt »/no- 



t.° Salt »/„„. 



t.° 



Salt Vm- 



t.° 



Salt "U 



t.° 



Salt »/„„. 



t.° 



Salt 7nn- 



80 











5°,6 



34,63 























_ 



_ 



_ 



100 



6°,4 



35,4 



— 



— 



6°,3 



35,0 



5°,9 



34,56 



— 



33.. 



4°,8 



34,04 



200 



6°,0 



35,4 



6°,4 



35,00 



6°,0 



35,5 



6°,o 



34,92 



6°,1 



33,8 



— 



— 



300 



6',0 



35,5 



— 



— 



— 



— 



— 



— 



— 



— 



— 



— 



400 



5°,8 



35,5 



— 



— 



— 



— 



— 



— 



— 



— 



— 



— 



450 



— 



— 



5°,2 



35,06 



— 



— 



— 



— 



— 



— 



— 



— 



Belägenheten af dessa vinter- och sommarstationer motsvara hvarandra ej alldeles 

 dessutom erinras om, att jemförelsen gäller två tidpunkter så aflägsna som Maj 1884 och 

 Februari 1890. Emellertid äro dessa Dracheobservationer vigtiga, emedan de äro de enda 

 man eger frän vårtiden och tillåta att bilda oss en föreställning om den öfvergång från 

 ett tillstånd till ett annat, som då inträder i Skagerack. 



Man ser, att sommarförhållandena herska vid ytan i alla Draches stationer. Till och 

 med så långt ut som till Draches station q, som ligger ganska nära vår Ani (se kartan å 

 plansch I), alltså nära midten af Norra Skagerack, N. om den djupa bassinen och vidare 

 utefter hela Norges kust finnes i ytan vatten af låg salthalt, 26, 27, 28 Voo» som den 

 under vårtiden växande Baltiska strömmen utskickat öfver Skageracks yta^) och rundt 

 om Lindesnaäs. Detta vatten har redan hunnit förvärfva en temperatur af omkring 10°. 



Men de djupare lagren befinna sig midt uti öfvergången från vinter till sommar. 

 Man ser af tvärsnittet i fig. 3 å plansch IX, som är taget 10 och 11 Juni samma åi', 

 huru 34- men i synnerhet 35-vattnet ansvällt i volym uti södra delen af Norska rännan 

 — utan tvifvel dit indraget genom reaktionsverkan af den Baltiska strömmen, hvilken 

 genom vattenflödet om våren fått sin vattenmassa och sin hastighet betydligt ökad. Dessa 

 vattenslag bilda nu en i Skagerack inträngande undervattensvåg, hvilken d. 29 Maj hunnit 

 att göra sig känbar så långt upp efter Norska sydostkusten som till Draches station u, 

 d. v. s. förbi Christiansand och Grimstad, men icke mycket längre in, ty vid Draches 

 station q, 21 eng. mil Ö. om Jorafruland, finnas d. 25 Maj vid botten på 200 Meter 

 hvarken 35- eller 34-vatten, utan endast vatten af salthalten 33,8 7oo- Häruppe i norra 

 Skagerack N. om djupa bassinen stå ännu i slutet af Maj qvar resterna af 32 — 33-vattnet 

 fi'ån vintern, men nu öfverlagrade af Baltiska strömmens färskare vattenmassor, med hvilka 

 de antagligen under de följande sommarmånaderna komma att uppblandas och bortföras 

 mot Ishafvet, under det att från sydvest 34- och 35-vattnet håUer sitt intåg i de djupare 

 nivåerna längs Norges kust under Baltiska strömmen och i motsatt riktning mot densamma. 

 Man kan följa denna väg af Atlantiskt och Nordsjövatten genom att observera, vid hvilken 



') Utrymmet har icke medgett att här upptaga Draches stationer r, s, w; ej heller ytobservationerna fråu 

 a till p belägna utefter Skageracks södra och östra sida. De visa att vatten af hög salthalt, 34 "/gg och deröfver, 

 fanns vid Hanstholraen och inemot Skagen, men att derifrån Baltiskt vatten af ofta mycket låg salthalt öfverallt 

 betäckte ytan. 



