108 



PETTERSSON OCH EKMAN, SKAGEEACKS OCH KATTEGATS HTDEOGEAFI. 



nivå siffrorna 34 och 35 förekomma uti den serie af stationer från aa till r, som Drache 

 utförde parallelt med Norska kusten under slutet af Maj och början af Juni 1884. 



Djup 



i M. 



aa. 

 10 mil V. om 

 - Ekerö. 



z. 



10 mil V. om 



Lister. 



Y. 



9 mil SV. om 

 Lindesnaes. 



X. 



11 mil S. om 

 Mandal. 



w. 



8 mil SO. om 



Oxö. 



v. 

 9 mil SO. om 

 Hoi-nboigö. 



u. 



8 mil SV. om 



Grimstad. 



e. 

 20 mil SV. 

 om Jomfru- 





Salt "/„„. 



Salt "/„„. 



Salt 7oo- 



Salt »/„„. 



Salt °/„„. 



Salt 7„„. 



Salt 7„o- 



Salt »/n,r 







2G,3 



2G,2 



26,2 



26,3 



27,.5 



27,0 



27,1 



26,9 



10 



29,2 



30,3 



— 



— 



— 



— 



— 



— 



15 



31,7 



32,9 



31,6 



31,6 



32,1 



32,0 



32,9 



29,0 



20 



33,0 



33,7 



— 



— 



— 



— 



— 



— 



30 



34,5 



3å,5 



34,8 



34,6 



.35,0 



34,7 



34,8 



33,5 



50 



35,1 



35,1 



35,0 



34,8 



35,0 



34,7 



34,8 



34,1 



100 



35,1 



35,4 



35,2 



35,1 



35,1 



35,4 



35,0 



34,1 



150 



35,4 



35,3 



35,2 



35,2 



35,1 



35.4 



35,4 



— 



35-vattnets och det derofvan liggande 34-vattnets nivå har äfven i bokstaflig mening 

 formen af en utefter Norska kusten utifrån ingående våg, hvars toppunkt d. 30 Maj var 

 belägen utanför Oxö och Christiansand, ty.derifrån sänker sig raskt 35-vattnets nivå ide 

 nordligare liggande stationerna v, u, s. 



Vi förmoda, att denna ingående våg af Nordsjö- och Atlantervatten medför de 

 makrillstim, som just vid denna tid på året bruka utgöra föremål för fiske vid Norges 

 sydöstra kust och senare på sommaren visa sig vid Sveriges kust, vanligtvis först vid 

 Koster, Väderöarne och Hållö och senare utanför Måseskär, alltså gående från N. till S. 

 Detta är, enligt hvad Bohuslänska fiskare uppgifvit, det sätt, hvarpå makrillen brukar upp- 

 träda i Skagerack. Oaktadt vår ofvan uttalade åsigt f. n. ej kan vara annat än en hy- 

 pothes, är likväl sammanträffandet af de nämnda fenomenen så betydelsefullt, att den 

 torde förtjena att pröfvas och undersökas. Gashalten i hafsvattnet under vintern är be- 

 stämd på vissa djup i stationerna Cy, Cvi, Cyn och Cvm, hvaraf de 3 första ligga O. och 

 S. om Christiansand och den sistnämnde utanför Ekerö. 



Station. 



Djup i M. 



t.° 



Salt 7oo- 



cc. Nj. 



cc. Oj. 



% 0^. 



Coj. 



Cv 







3'',25 



32,10 



14,36 



7,25 



33,57 



44,52 





200 



6°,45 



34,97 



12,67 



5,18 



29,02 



48,80 





450 



5°,3 



35,03 



13,09 



5,46 



29,40 



48,78 



Cvi 



40 



2°,8 



31,62 



13,88 



7,31 



34,19 



— 





60 



— 



33,12 



13,10 



6,69 



33,47 



46,93 



Cvii 







3°,55 



33,57 



13,80 



— 



— 



— 





60 



5°,8 



34,41 



12,69 



6,47 



33,71 



— 





400 



5°, 5 



35,01 i 



13,27 ') 

 13,01 



5,85 ') 

 5,40 



30,58 1) 

 29,34 



50,69 



Cviri 



250 



6°,4 



35,05 



13,21 



5,27 



28,35 



— 



') De öfversta tulen äro erhållna genom analyser enligt O. Petterssons methoder, de understa enligt 

 Hambergs method genom utkokning ombord å fartyget. 



