110 



PETTERSSON OCH EKMAN, SKAGEKACKS OCH KATTEGATS HYDKOGRAEI. 



fjorddjup icke är trögare än i Skageracks djup, något som äfven kunde väntas på grund af 

 bottentemperaturens vexlingar. Den studie, som vi ofvan meddelade öfver Gullmarfjordens 

 och Stigfjordens förhållande, antyder äfven, huru vattenombytet måste tänkas försiggå inne 

 i de djupa Norska fjordarne, och visar att inga regler kunna uppställas på förhand som 

 skulle gälla fjordars och kustbassiners temperatur i allmänhet. 



Hvarje fjord har sin egen historia, som måste specielt utforskas, och de förändringar, 

 som inträffa i dess djup, bestämmas af djupet vid inloppet och af de periodiska nivåvex- 

 lingarne hos vattenlagren utanför. 



Anmärkningsvärdt är, att ingen Norsk fjord, som hittills studerats, visat så 

 tydliga spår af det organiska lifvets inflytande på gashalten som Gullmarfjord 1890. 



Utanför Christianiafjordens mynning 2 eng. mil norr om Torbjörnskär finnes en stor för- 

 djupning i kustbanken, hvilken mot N. tyckes stå i samband med Christianiafjordens 

 djupa yttre bassiner och i öster endast genom en smal bank är afspärrad från den nord- 

 ligaste utgreningen af Koster ränna. Stationen Avm förlades till den förstnämnda för- 

 djupningen, Aix till den långsträckta Koster ränna, uti hvilken sedermera Ax — Axn utfördes 

 under Alfliilds färd från Strömstad söderut d. 14 Febr. 1890. 



Vi hade väntat särdeles intressanta resultat från station Avm, hvarest en hel serie 

 vattenprof togos, men det befans tyvärr vid granskning att flera af dessa äro osäkra, 

 emedan vattenhemtaren (Ekmans isolerande) antagligtvis icke slutit sig på det antecknade 

 djupet utan vida tidigare. Med uteslutande af alla misstänkta prof ser observationsserien 

 från Avin ut sålunda: 



Djup i M. 



t.° 



Salthalt 



/oo- 



CC. N2. 



CC. Oj. 



%o,. 



CC. C02. 







r,8 



28,74 



14,15 



6,70 



32,60 



46,67 



10 



2°,1 



29,25 



— 



— 



— 



— 



20 



3°,8 



30,81 



— 



— 



— 



— 



30 



4°,2 



32,06 



— 



— 



— 



— 



40 



5°,3 



33,17 



— 



— 



— 



— 



50 



5°,8, 



33,84 



12,65 



6,33 



33,33 



47,14 



70 



5°,6 



34,42 



— 



— 



— 



— 



300 



6°,o 



34,44 



12,91 



6,04 



31,83 



— 



400 



5°,6 



34,44 



13,39 



5,96 



30,80 



51,52 



Mot profven från 300 och 400 Meter finnes intet att anmärka, och botten pi'of vet 

 visade sig dessutom genom sin grumliga beskaffenhet vara authentiskt. Tabellen visar: 

 att 35-vattnet icke nått in öfver banken till denna kustbassin, utan endast 34-vattnet, att 

 temperaturen är mycket likformig under de sista 300 Meterna och nästan jeint stigande 

 med en liten minskning vid botten. Syrehalten är i bottenlagret reducerad till 30,8 % 

 och kolsyrehalten har det utomordentligt höga värdet 51,5 cc. Det organiska lifvet har 

 alltså lemnat spår efter sig i denna instängda vattenmassa, men på långt när icke uttömt 

 dess syreförråd på sådant sätt som i Gullmarfjord. 



