KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 24. N:0 II. 



111 



Stationerna inuti Koster ränna Ax — Axm återfinnas i Alfhilds tabell å sid. 57. De 

 visa, att den på sina ställen 240 Meter djupa rännan från botten till öfver 100 Meters 

 djup är fyld med 34-vatten, derofvan med 33-vatten till mellan 40 och 50 Meter, der- 

 ofvanpå hvilar ett lager af 32-vatten intill omkring 35 Meter, hvarpå lättare vattensorter 

 vidtaga. Variationerna i tjockleken hos dessa lager äro dock rätt betydliga från den ena 

 stationen till den andra. Så äfven temperaturen, hvilken i allmänhet är i jemt tilltagande 

 mot bottnen, dock utan att uppnå något bestämdt gränsvärde. Nordligast i Ssekken (stat. 

 Ax) är den på 130 Meters djup 6°,g. På djupaste stället i fjorden mellan Noi-dkoster och 

 Styrsö i stat. Axi är den på 190 Meters djup 5°,8. Äfven salthalten är ingalunda kon- 

 stant i de djupaste lagren, utan vexlar mellan 34,? och 34,7C "/j^, hvilket var dess maximi- 

 värde vintern 1890. Detta tyder på jemförelsevis stor rörlighet uti vattenlagren och ett 

 ännu pågående vattenombyte på alla djup. Orsaken dertill är, att den långsträckta kust- 

 rännan mellan Koster och Väderöarne står i förbindelse med Skagerack på sådant djup 

 (troligen öfver 100 Meter), att alla vattenlager i Skagerack utom 35-vattnet äfven under 

 vintern kunna strömma in och ut ur rännan. 



station. 



Djup i M. 



t.° 



Salt 7„„. 



cc. Nj. 



cc. Oj. 



% 0^. 



cc. C02. 



Ax 



70 



6°,3 



33,74 



12,49 



5,34 



30,00 



_ 





130 



6',5 



34,15 



— 



— 



— 



47,49 



Axi 



190 



5°,8 



34,62 



13,59 



5,31 



28,17 



— 



Axm 



65 



5°,2 



33,43 



13,34 



6,31 



32,14 



— 



Största syrebristen finnes som man kunde vänta på djupaste stället, 190 Meter, i 

 Axi. Någon anmärkningsvärdt hög kolsyrehalt tyckes icke finnas i Kosterrännans vatten. 



Man eger ända från 1869 observationsserier gjorda under olika är och årstider vid 

 djupaste delen af Koster ränna. Vi skola nu göra en sammanställning af detta observa- 

 tionsmaterial, som kanske är det fullständigaste man har från någon punkt af Svenska 

 kusten. 



Af professor Ekman har man observationer från somrarne 1869 och 1877. 



18^7,69. 



187,77- 



Djup. 



O 

 9 



18 



36 



92 



183 



Salt »/oo- 



20,3 

 31,3 

 32,1 

 33,0 

 34,6 

 35,01 



Djup. 



t.° 



Salt %,. 







16°,5 



16,61 



10 



13',5 



28,76 



20 



12°,5 



31,72 



30 



ir,2 



32,94 



40 



9°,4 



33,86 



50 



8°,3 



33,78 



100 



5°,5 



34,76 



180 



5°,2 



34,95 



