KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 24. N:0 II. 113 



De båda sista serierna, som togos d. 5 Dec. 1878 och d. 17 Jan. 1879 äro särdeles 

 märkvärdiga. Under de 5 — 6 veckor, som förflutit mellan båda observationerna hade 

 vattenlagren i Koster ränna från ytan ända ned till 180 Meters djup undergått högst 

 genomgripande förändringar. Endast de djupaste lagren från 180 Meter till botten tyckas 

 hafva förblifvit orörda. 



Den 5 Dec. herskade i Koster ränna ännu sådana förhållanden, som vi i det före- 

 gående funnit utmärka sommartillståndet i Skagerack. 34-vattnet stod högt vid Svenska 

 kusten, jemnt 36 Meter från ytan i Koster ränna. Ofvanom detsamma befann sig ett 18 

 Meter tjockt lager af 33-vatten och derofvan ett tunnt lager af 32-vatten. Men vinterns 

 inbrott yttrar sig derigenom att temperaturen börjat sjunka i de öfre lagren, dock är den 

 vid ytan ännu 5°,ii. 



Den 17 Jan. återfinna vi 34-va.ttnet först på mer än 100 Meters djup under ytan, 

 dess nivå har alltså på mindre än 6 veckor sjunkit mer än 60 Meter. Derofvanpå finna 

 vi 33-vattnet, som nu svällt till en tjocklek af öfver 50 Meter. Man kan skaffa sig en 

 öfverblick öfver dessa förhållanden genom att taga kartan å plansch II i betraktande. 

 Naturligtvis motsvarar den icke precist förhållandena vid nyårstid 1878, men vi kunna 

 utgående från densamma tänka oss, huru ställningen var på den tiden. 



Vi föreställa oss, att det vidsträckta ytlagret af 32- och 33-vatten med sin tempe- 

 ratur af omkring 3 — 4° och deröfver befunnit sig i centrala delen af Skagerack redan före 

 början af Dec. månad. Men detta vatten nådde icke in till Bohusläns kust. Der var 

 allt ännu oförändradt i de djupa lagren sedan sommaren. 34-vattnet stod ännu vid hög- 

 nivå (mellan 30 — 40 Meter) vid kustbanken och derofvan befunno sig temligen tunna 

 lager af 33- och 32-vatten med så hög temperatur som 10° och 9° eller 8° C. Detta 

 framgår af profilerna 2 — 8 i G. Ekmans arbete, hvilka sektioner äro tagna så sent på 

 året som i första hälften af Dec. Härmed öfverensstämmer den station i Kostertjorden, 

 som vi redan citerat å sid. 112 och som gjordes d. 5 Dec. Vi igenkänna uti hela ställ- 

 ningen de för sommaren karakteristiska förhållandena. Ett tvärsnitt^) taget d. 27 Nov. 

 från Vinga till Skagen visar oss den Baltiska strömmen ännu hel och odelad flytande 

 fram längs Svenska kusten, men fyllande nästan hela Kattegats bredd vid ytan med sitt 

 vatten. Men nu inträdde en period af NO. vindar eller rättare stormar, hvilka verkade 

 afböjande på Baltiska strömmen och tvungo den att flyta vesterut i stället för norrut. 

 Om man tänker sig i stället för det mot V. utskjutande flacket å kartan hela Baltiska 

 strömmens massa afböjd mot vester, så att den helt och hållet lemnat Svenska kusten 

 någonstädes mellan Hållö och Väderöarne, och att det triangelformiga område af 33-vatten, 

 som finnes å kartan II utanför Hållö — Väderöarne, i stället förflyttar sig in mot kusten 

 med sin nordostliga spets, så får man en bild af hvad som tilldrog sig i Dec. 1878 i 

 hafvet utanför Svenska kusten. Emellertid inträffade under senare delen af Dec. oupp- 

 hörliga ombyten i vindens riktning. SV. storm omvexlade med NV. och NO. vindar. 

 Hvarje gång SV. vind inträdde återfördes den Baltiska strömmens vatten mot kusten, men 

 då NO. vinden återvände, dref han det färska vattnet ånyo vesterut, och salt vatten in- 

 sti'ömmade underifrån och ersatte dess plats vid kusten. Detta upprepades från d. 20 till 



') Se tab. II och plansch I sekt. 1 i Ekmans arbete, Hydrograf. unders, o. s. v. 

 K. St. Vet. Akad. Handl. Band. 24. N:o 11. 15 . 



