KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAK. BAND 24. N:0 



117 



18V;77. (F. L. Ekman.) 

 58° 53' 31" Lat. 11° 5' 18" Lons. O. 



18'8/,78. (G. Ekman.) 

 58°53'20" Lat. H°6'15" Long. O. 



Djup i M. 



t.° 



Salt »/„„. 







1G°,5 



16,61 



10 



13°,5 



28,76 



15 



13°,0 



30,49 



20 



12°,5 



31,72 



30 



11°,2 



32,94 



40 



9°,4 



33,36 



50 



8°,3 



33,78 



100 



5°,5 



34,76 



170 



5°,2 



34,95 



Djup i M. 



t.' 



Salt %„. 







2°,8 



28,84 



9 



5°,2 



32,20 



18 



6°,5 



33,37 



27 



6°,5 



33,65 



36 



6°,6 



33,65 



90 



6°,4 



34,08 



125 



6°,8 



34,08 



214 



6°,5 



34,57 



Vattnet har under dessa 6 månader fullständigt ombytts på alla djup och 33-vattnet 

 intager större volym om vintern. Det har här i Kosterrännan en anmärkningsvärdt hög 

 temperatur, hvilket ger anledning till den förraodan, att det inkomna bankvattnet delvis 

 uppblandats med det förut i rännan befintliga, hvilket från sommaren bibehållit sin höga 

 temperatur. Med ett ord, bortförandet af det gamla vattnet i rännan har måhända ej 

 denna vinter varit så fullständigt. Om man granskar- de observationer, som tagits allra 

 nordligast i Kosterrännan innerst i Sajkken, t. ex. vid station As och en station n:r 52 

 som återfinnes i G. Ekmans arbete å sid. 17 af tabellerna från 1879, skall man finna, att 

 så långt inne i Kosterrännan 33-vattnets temperatur på djupet den vintern är något högre 

 än närmare dess mynning, hvilket väl torde finna sin förklaring deruti, att vattenombytet 

 ej skett lika fullständigt i de inre delarne af rännan, som i den yttre skärgården. För 

 öfrigt erinra vi om, att vintern 1877 var den första, då sillfiske af betydenhet inträffade 

 under den nj^a perioden. Måhända har man i dessa då observerade högre temperaturer 

 hos bankvattnet, hvilket eljest alltid utmärker sig för en år från år konstant vintertempe- 

 ratur, några spår af en öfvergång från en föregående period med andra hydrografiska 

 förhållanden under vintern än nu för tiden och utan sillfiske. Men här afskäres tyvärr 

 alla möjligheter till vidare forskning af bristen på observationsmaterial. 



Under de båda första åren af innevarande sillfiskeperiod egde inflödet af bankvatten 

 rum i största skalan uti Bohusläns norra skäro-ård, hvarest äfven då för tiden det hufvud- 

 sakliga fisket var lokaliseradt. I senare tid har sillens insteg egt rum utefter hela kusten 

 och varit mest betydande vid de sydligare trakterna, der 32 — 33-vattnet aldrig går i 

 ytan utan endast når in till kusten som underström. Våra observationer under vintern 

 1890 och 1891 egde rum mot slutet af eller efter tiden för fisket och visade tydligt, att 

 32 — 33-vattnet var på tillbakagång från inre skärgården. Uti sektion 6 & 6 A å pl. IV från Febr. 

 1890 finnes isosalinerna 32 och 33 stå an mot kustbanken. Hela skärgården är för öfrigt 

 kringfluten af kallare och färskare vatten, och bankvattnet med sin temperatur af omkring 

 4° återstår endast i vissa instängda fördjupningar såsom i Gullmar- och Stigfjorden samt 

 på djupen i kustrännorna. Från Marstrandsfjorden ega vi några temperaturobservationer 

 tagna d. 9 Febr. 1890, hvilka förtjena att citeras här, oaktadt de ej fått plats i tabellerna 



